Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zaksenhauzenes koncentrācijas nometne

| Zaksenhauzenes koncentrācijas nometne |
| --- |
|
Koncentrācijas nometne |
| Nometnes galvenā ieeja |
| Zaksenhauzenes koncentrācijas nometneRādīt kartē "Vācija"Zaksenhauzenes koncentrācijas nometneRādīt kartē "Brandenburga" |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Atrašanās vieta |  Orānienburga, Brandenburga, Vācija |
| Pārvaldīja | * *Schutzstaffel* (SS)
* NKVD (1945—1950)
 |
| Darbības laiks |
1936. gada jūlijs – 1945. gada 22. aprīlis |
| Ieslodzīto skaits |
Vairāk nekā 200 000, tostarp aptuveni 20 000 sieviešu |
| Nogalinātie |
Desmitiem tūkstošu, tostarp vismaz 10 000 padomju karagūstekņu, kas nogalināti 1941. gada beigās |
| Atbrīvošana | * 2. Varšavas kājnieku divīzija  Polija
* 1945. gada 22. aprīlis
 |
| Ievērojami ieslodzītie |
Jakovs Džugašvili |

Ieslodzītie Zaksenhauzenes koncentrācijas nometnē
**Zaksenhauzenes koncentrācijas nometne** (vācu: *Konzentrationslager Sachsenhausen*, krievu: *Спецлагерь № 7*) bija nacistiskās Vācijas koncentrācijas nometne Orānienburgā, uz ziemeļiem no Berlīnes. Tika izveidota 1936. gadā un līdz Vācijas kapitulācijai 1945. gadā kalpoja kā ieslodzījuma vieta režīma politiskajiem pretiniekiem. Pēc Otrā pasaules kara atradās Padomju okupācijas zonā un līdz 1950. gadam kalpoja kā NKVD speciālais cietums Nr. 7. Komplekss mūsdienās ir muzejs.

Pazīstami nometnes ieslodzītie nacisma laikā — Bavārijas prinča Ruprehta ģimene, politiķis Jūliuss Lēbers, mācītājs Martins Nīmellers, terorists Heršels Grīnšpans, Austrijas kanclers Kurts Šušnigs, spāņu politiķis Fransisko Largo Kabaljero, franču politiķis Pols Reno, ukraiņu politiķis Stepans Bandera, atentāta pret Hitleru autors Georgs Elzers, Staļina dēls Jakovs Džugašvili, Čehoslovākijas komunistu politiķis Antonīns Zāpatockis, norvēģu politiķis Einars Gerhardsens, norvēģu politiķis Trigve Brateli. NKVD laikā viens no nometnes komandantiem bija Romāns Rudenko — galvenais apsūdzētājs no PSRS puses Nirnbergas procesā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Zaksenhauzenes koncentrācijas nometne.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Zaksenhauzenes koncentrācijas nometne (vāciski) (angliski)
# Blūmingtona (Indiāna)

| Blūmingtona  |
| --- |
| Lielpilsēta |
|  |
|  |
|  Blūmigtona, Indiāna |
| Valsts |  ASV |
| Štats |
Indiāna |
| Apgabals |
Monro |
| Administrācija |
|  • Mērs |
Džons Hamiltons |
| Platība |
|  • Lielpilsēta |
51,6 km2 |
|  • sauszeme |
51,1 km2 |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • Lielpilsēta |
79 168 |
|  • blīvums |
1 534,3/km² |
|  • aglomerācija |
183 733 |
| Laika josla |
EST (UTC-5) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
EDT (UTC-4) |
| Tālruņu kods |
812 |
|  **Blūmingtona Vikikrātuvē** |

**Blūmingtona** (*Bloomington, Indiana*) ir pilsēta ASV, Indiānas štatā, Monro apgabalā. Atrodas uz dienvidrietumiem no štata galvaspilsētas Indianapolisas. Pilsētā atrodas Indiānas Universitātes galvenā universitātes pilsētiņa un Kinsija institūts (*Kinsey Institute*). Universitātes pilsētiņa tiek uzskatīta par vienu no skaistākajām ASV.[*nepieciešama atsauce*] Viena no pirmajām pilsētām štatā, kas ieviesa stingrus smēķēšanas ierobežojumus, kā viena no pirmajām pilsētām, kura aizliedza diskrimināciju darba vietā pēc seksuālās orientācijas.[*nepieciešama atsauce*]

## Cilvēki

Blūmingtonā dzimuši:

* Džošua Bells (*Joshua Bell*, 1967) — vijolnieks;
* Miks Folijs (*Mick Foley*, 1965) — cīkstonis;
* Hogijs Karmaikls (*Hoagy Carmichael*, 1899—1981) — komponists;
* Mega Kebota (*Meg Cabot*, 1967) — rakstniece;
* Deivids Lī Rots (*David Lee Roth*, 1954) — mūziķis.

## Ārējās saites

## Atsauces
# Slaidkāji[labot | labot pirmkodu]

| Slaidkāji *Pedetes (Illiger, 1811)* |
| --- |
| Austrumāfrikas slaidkājis (*Pedetes surdaster*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Kārta | Grauzēji (*Rodentia*) |
| Apakškārta | Zvīņastveidīgie (*Anomaluromorpha*) |
| Dzimta | Slaidkāju dzimta (*Pedetidae*) |
| Ģints | Slaidkāji (*Pedetes*) |
|  |
|  **Slaidkāji Vikikrātuvē** |

**Slaidkāji, slaidkāju ģints** (*Pedetes*) ir vienīgā slaidkāju dzimtas (*Pedetidae*) ģints, kas apvieno gan mūdienās dzīvojošas sugas (2 sugas), gan aizvēsturiskas sugas (3 sugas). Visas pārējās slaidkāju dzimtas ģintis ir izmirušas. Nesenā pagātnē abas mūsdienu sugas tika sistematizētas kā vienas sugas pasugas. Slaidkāji galvenokārt apdzīvo sausos Dienvidāfrikas reģionus, sastopami arī Kenijā, Tanzānijā un Ugandā.

## Kopīgās īpašības

Slaidkāji atgādina gan trusi, gan ķenguru, attēlā Kāpzemes slaidkājis (*Pedetes capensis*)
Slaidkāji ir liela auguma, īpatnēja izskata grauzēji, kas atgādina gan trusi, gan ķenguru. Tiem ir ļoti garas un spēcīgas pakaļkājas, gara, pūkaina aste un garas ausis. Pārvietojas, lecot uz pakaļkājām un līdzsvaru turot ar asti, līdzīgi kā ķenguri. Lēni pārvietojoties, izmanto visas četras kājas.

Priekškājas īsas ar 5 pirkstiem ar asiem, gariem, līkiem nagiem, kas piemēroti zemes rakšanai. Pakaļkājām 4 pirksti, no tiem otrais pirksts daudz garāks kā pārējie. Pakaļkāju nagi visiem pirkstiem plati, nodrošinot lēcienam spēcīgu atspērienu. Tie atgādina nelielus zirga nagus. Galva īsa, bet plata, acis un nāsis lielas, kakls muskuļains. Vibrisi jeb taustes mati un skropstas garas. Zobi kā grauzējiem aug visu mūžu. Kažoka matojums ļoti mīksts, smalks un plāns (bez pavilnas). Krāsa mugurpusē sārti brūna vai pelēkbrūna, apakšpusē brūngani balta, kuplā aste ar melnu galu.

Abas sugas apmēram vienādi lielas. Ķermeņa garums (bez astes) 27—42 cm, astes garums 30—47 cm, svars līdz 4 kg.

## Uzvedība

Slaidkāji pārvietojas, lecot uz pakaļkājām un līdzsvaru turot ar asti, līdzīgi kā ķenguri
Slaidkāji galvenokārt uzturas savannā ar smilšainām augsnēm, kuras viegli rakt. Aktīvi nakts laikā, gaišajā diennakts laikā slēpjoties un atpūšoties pašraktās alās, kas veidotas kā sarežģīta tuneļu sistēma ar vairākām izejām. Rokot alu, garās ausis noslēdzas, neļaujot smiltīm iekļūt auss kanālos. Katrā alu labirintā mājo pa vienam īpatnim vai mātīte ar saviem mazuļiem. Slaidkāju alu sistēmas var atrasties samērā tuvu viena otrai, tādēļ barošanās laikā tos var novērot nelielās grupās. Slaidkāji ir augēdāji. Barojas ar zālaugiem, graudiem, sēklām, augļiem, ogām, saknēm un augu sīpoliem.

## Sistemātika

* **Slaidkāju ģints** (*Pedetes*)
	+ Austrumāfrikas slaidkājis (*Pedetes surdaster*)
	+ Kāpzemes slaidkājis (*Pedetes capensis*)
	+ †*Pedetes gracilis*
	+ †*Pedetes hagenstadti*
	+ †*Pedetes laetoliensis*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Britannica: Pedetidae
* iNaturalist: Springhares Genus Pedetes
# Mājas pele

| Mājas pele *Mus musculus (Linnaeus, 1758)* |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Kārta | Grauzēji (*Rodentia*) |
| Dzimta | Peļu dzimta (*Muridae*) |
| Ģints | Peles (*Mus*) |
| Suga | Mājas pele (*M. musculus*) |
|  |
|  |
| Izplatība |
|  |
|  |
|  **Mājas pele Vikikrātuvē** |

**Mājas pele** (*Mus musculus*) ir peļu dzimtas grauzēju suga. Mājas peles bieži dzīvo cilvēku tuvumā, un tieši šī iemesla dēļ tā ir izplatījusies teju vai pa visu pasauli, lai gan tās dabiskais izplatības areāls ir tikai Eirāzija un Āfrikas ziemeļi. Ķermeņa garums 7-8 cm, masa — 14-32 g. Pelēcīgs kažoks. Aste ir gandrīz tikpat gara, cik ķermenis.

Mājas peles bieži tiek izmantotas laboratorijās kā eksperimentālie dzīvnieki. Tās pat tiek turētas kā mājdzīvnieki.

In augšējā priekšējiem zobiem robs ir labs Sugas noteikšana raksturu
# Dzeloņcūkveidīgo apakškārta

| Dzeloņcūkveidīgo apakškārta *Hystricomorpha (Brandt, 1855)* |
| --- |
| Ziemeļāfrikas dzeloņcūka (*Hystrix cristata*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Apakšklase | Dzemdētājzīdītāji (*Theria*) |
| Infraklase | Placentāļi (*Eutheria*) |
| Kārta | Grauzēji (*Rodentia*) |
| Apakškārta | Dzeloņcūkveidīgo apakškārta (*Hystricomorpha*) |
|  |
|  **Dzeloņcūkveidīgo apakškārta Vikikrātuvē** |

**Dzeloņcūkveidīgo apakškārta** (*Hystricomorpha*) ir grauzēju kārtas (*Rodentia*) apakškārta, kas apvieno gandveidīgos un dzeloņcūkveidīgos grauzējus. Šajā apakškārtā ir 17 mūsdienās dzīvojošu sugu dzimtas.

Dzeloņcūkveidīgo apakškārtas sugas sastopamas Vecajā pasaulē un Dienvidamerikā, bet to daudzveidība pamatā attīstījusies Dienvidamerikā. Dzeloņcūkveidīgās sugas šajā kontinentā dzīvoja jau oligocēna laikā, lai gan pirms tam vienīgie nelidojošie dzīvnieki, kas šeit mājoja, bija somaiņi (*Metatheria*), placentāļi (*Xenarthra*) un nagaiņi (*Meridiungulata*). Daļa zinātnieku uzskata, ka Dienvidamerikā grauzēju sugas ieradās no Āfrikas, pārpeldot Atlantijas okeānu, lai gan tas ir diskusiju temats un vienprātības par šo sugu nokļūšanu Dienvidamerikā nav.

## Sistemātika

* **Dzeloņcūkveidīgo apakškārta** (*Hystricomorpha*)
	+ *incertae sedis*
		- Laosas klinšu žurku dzimta (*Diatomyidae*)
	+ Gundveidīgo infrakārta (*Ctenodactylomorphi*)
		- Gundu dzimta (*Ctenodactylidae*)
	+ Dzeloņcūkveidīgo infrakārta (*Hystricognathiformes*)
		- †*Tsaganomyidae*
		- Dzeloņcūku infrakārta (*Hystricognathi*)
			* sīkkārta: Āfrikas dzeloņcūkveidīgie (*Phiomorpha*)
				+ Āfrikas kurmjžurku dzimta (*Bathyergidae*)
				+ Dzeloņcūku dzimta (*Hystricidae*)
				+ Klinšu žurku dzimta (*Petromuridae*)
				+ Meldru žurku dzimta (*Thryonomyidae*)
			* sīkkārta: Jūrascūciņveidīgie (*Caviomorpha*)
				+ Amerikas dzeloņcūku virsdzimta (*Erethizontoidea*)
					- Amerikas dzeloņcūku dzimta (*Erethizontidae*)
				+ Jūrascūciņu virsdzimta (*Cavioidea*)
					- Agutu dzimta (*Dasyproctidae*)
					- Jūrascūciņu dzimta (*Caviidae*)
					- Pakaranu dzimta (*Dinomyidae*)
					- Paku dzimta (*Cuniculidae*)
				+ Degu virsdzimta (*Octodontoidea*)
					- Asspalvaino žurku dzimta (*Echimyidae*)
					- Degu dzimta (*Octodontidae*)
					- Hutiju dzimta (*Capromyidae*)
					- †Milzu hutiju dzimta (*Heptaxodontidae*)
					- Nūtriju dzimta (*Myocastoridae*)
					- Tukotuko dzimta (*Ctenomyidae*)
				+ Šinšillu virsdzimta (*Chinchilloidea*)
					- Šinšillu dzimta (*Chinchillidae*)
					- Šinšilžurku dzimta (*Abrocomidae*)

## Atsauces
# Zvīņastveidīgie

| Zvīņastveidīgie *Anomaluromorpha (Bugge, 1974)* |
| --- |
| Kapzemes slaidkājis (*Pedetes capensis*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Apakšklase | Dzemdētājzīdītāji (*Theria*) |
| Infraklase | Placentāļi (*Eutheria*) |
| Virskārta | Pirmprimātu placentāļi (*Euarchontoglires*) |
| Lielkārta | Grauzējveidīgie (*Glires*) |
| Kārta | Grauzēji (*Rodentia*) |
| Apakškārta | Zvīņastveidīgie (*Anomaluromorpha*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * Slaidkāju dzimta (*Pedetidae*)
* Zvīņastlidvāveru dzimta (*Anomaluridae*)
 |
|  |

**Zvīņastveidīgie, zvīņastveidīgo apakškārta** (*Anomaluromorpha*) ir grauzēju kārtas (*Rodentia*) viena no apakškārtām, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas dzimtas un vienu izmirušu dzimtu. Kopumā šajā apakškārtā ir 9 mūsdienās dzīvojošas sugas, kuras izplatītas Subsahāras Āfrikā.

## Kopīgās īpašības

Aapakškārtas abu dzimtu grauzējiem gandrīz nav nekādas ārējas līdzības, attēlā Pela zvīņastlidvāvere (*Anomalurus pelii*)
Abu dzimtu grauzējiem gandrīz nav nekādas ārējas līdzības. Visus zvīņastveidīgos grauzējus apvieno kopīga anatomiskā īpatnība, kā košļāšanas muskuļi savienoti ar vaiga kaula loku.

## Sistemātikas diskusijas

Šīs apakškārtas izdalīšana sākotnēji tika apšaubīta, jo nav fosilo atradumu, kas atbalstītu apakškārtā iedalīto abu dzimtu radniecību. Vairāki autori uzskata, ka šīs dzimtas ir ļoti attāli radniecīgas un ka tās būtu jāizdala vai nu atsevišķās apakškārtās vai vismaz atsevišķās infrakārtās. Tomēr kopš 2002. gada Montgelarda ģenētisko analīžu rezultātiem, šī hipotēze tiek uzskatīta par drošu.

## Sistemātika

* **Zvīņastveidīgo apakškārta** (*Anomaluromorpha*)
	+ Slaidkāju dzimta (*Pedetidae*)
	+ Zvīņastlidvāveru dzimta (*Anomaluridae*)
	+ †*Parapedetidae*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Britannica.com: Anomaluromorpha
* ADW: Anomaluromorpha
* iNaturalist: Anomalures and Springhares Suborder Anomaluromorpha
* EOL: Anomaluromorpha
# Vāverveidīgie[labot | labot pirmkodu]

| Vāverveidīgie *Sciuromorpha (Brandt, 1855)* |
| --- |
| Kalnu bebrs (*Aplodontia rufa*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Kārta | Grauzēji (*Rodentia*) |
| Apakškārta | Vāverveidīgie (*Sciuromorpha*) |
|  |

**Vēverveidīgie** grauzēji (*Sciuromorpha*) ir viena no grauzēju kārtas (*Rodentia*) apakškārtām. Vāverveidīgo grauzēju grupa ir izveidota, balstoties uz anatomisku īpatnību, veidu, kā ārējais gremošanas muskulis ir pievienots pie vaiga kaula.

2005. gadā, balstoties uz morfoloģiskajiem un ģenētiskajiem pētījumiem, zinātnieki nonāca pie slēdziena, ka pie vāverveidīgo apakškārtas var pieskaitīt 3 mūsdienās dzīvojošas un 3 izmirušas grauzēju dzimtas. Zinātniekiem pārsteigums bija susuru dzimta. Ārēji susuri vairāk atgādina peles, un līdz 2005. gadam tie tika klasificēti pie peļveidīgajiem grauzējiem.

## Latvijā

Latvijā sastopamas 6 vāverveidīgo apakškārta sugas: meža susuris (*Dryomys nitedula*), dārza susuris (*Eliomys quercinus*), lielais susuris (*Glis glis*), mazais susuris (*Muscardinus avellanarius*), parastā vāvere (*Sciurus vulgaris*) un lidvāvere (*Pteromys volans*).

## Sistemātika

* **Vāverveidīgo apakškārta** (*Sciuromorpha*)
	+ Kalnu bebru dzimta (*Aplodontiidae*)
	+ Susuru dzimta (*Gliridae*)
	+ Vāveru dzimta (*Sciuridae*)
	+ dzimta †*Allomyidae*
	+ dzimta †*Mylagaulidae*
	+ dzimta †*Reithroparamyidae*

## Atsauces
# Bebrveidīgie

| Bebrveidīgie *Castorimorpha (Wood, 1955)* |
| --- |
| Kanādas bebrs (*Castor canadensis*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Apakšklase | Dzemdētājzīdītāji (*Theria*) |
| Infraklase | Placentāļi (*Eutheria*) |
| Virskārta | Pirmprimātu placentāļi (*Euarchontoglires*) |
| Lielkārta | Grauzējveidīgie (*Glires*) |
| Kārta | Grauzēji (*Rodentia*) |
| Apakškārta | Bebrveidīgie (*Castorimorpha*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * Bebru virsdzimta (*Castoroidea*)
* Goferu virsdzimta (*Geomyoidea*)
 |
|  |

**Bebrveidīgie, bebrveidīgo apakškārta** (*Castorimorpha*) ir grauzēju kārtas (*Rodentia*) viena no apakškārtām, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas dzimtas. Šajā apakškārtā ir apmēram 100 sugas, no kurām gandrīz visas, izņemot Eirāzijas bebru, mājo Ziemeļamerikā, lai gan dažu sugu izplatības areāls iestiepjas arī Dienvidamerikā.

Apakškārta izveidota, balstoties uz morfoloģiskajiem un ģenētiskajiem pētījumiem. Vēl nesenā pagātnē bebru dzimta tika klasificēta vāverveidīgo apakškārtā (*Sciuromorpha*), bet goferu dzimta un ķengurpeļu dzimta goferveidīgo apakškārtā (*Geomorpha*), kas mūsdienās kļuvusi par infrakārtas taksonu. Pie bebrveidīgo apakškārtas pieder arī aizvēsturiskā *Eomyidae* dzimta, kurai pieder pirmais zināmais grauzējs evolūcijā — *Eomys quercyi*.

## Sistemātika

* **Bebrveidīgo apakškārta** (*Castorimorpha*)
	+ Bebru virsdzimta (*Castoroidea*)
		- Bebru dzimta (*Castoridae*)
		- †dzimta: *Eutypomyidae*
		- †dzimta: *Rhizospalacidae*
	+ Goferveidīgo infrakārta (*Geomorpha*)
		- †ģints: *Griphomys* — *incertae sedis*
		- †ģints: *Meliakrouniomys* — *incertae sedis*
		- †virsdzimta: *Eomyoidea*
			* †dzimta: *Eomyidae*
		- Goferu virsdzimta (*Geomyoidea*)
			* †ģints: *Diplolophus* — *incertae sedis*
			* †ģints: *Floresomys* — *incertae sedis*
			* †ģints: *Heliscomys* — *incertae sedis*
			* †ģints: *Jimomys* — *incertae sedis*
			* †ģints: *Schizodontomys* — *incertae sedis*
			* †ģints: *Texomys* — *incertae sedis*
			* †dzimta: *Entoptychidae*
			* †dzimta: *Florentiamyidae*
			* Goferu dzimta (*Geomyidae*)
			* Ķengurpeļu dzimta (*Heteromyidae*)

## Atsauces
# Oligocēns

**Oligocēns** (sengrieķu: *ὀλίγος* — "neliels" + *καινός* — "jauns") ir paleogēna perioda pēdējā epoha. Tā sākās pirms 33,9 mlj. gadu un beidzās pirms 23,03 mlj. gadu. Tādējādi šī epoha ilga apmēram 11 mlj. gadu. Oligocēns nomainīja eocēnu un beigās pārgāja miocēna epohā, ar kuru sākās neogēna periods. Oligocēns sīkāk tiek dalīts Hattu un Rūpela laikmetā (stāvā). Oligocēnā klimats kļuva vēsāks. Palielinājās zīdītāju daudzveidība, ieskaitot senos ziloņus un zirgu senčus — mezohipus. Šīs epohas sākumā izmirst senākās zīdītāju sugas.

Oligocēna Ziemeļamerikas biotas rekonstrukcija.
## Dzīvība

### Dzīvnieki

Oligocēna sākumā planētas klimats bija sauss un vēss, kas labvēlīgi ietekmēja atklātu līdzenumu, tuksnešu un krūmāju teritoriju rašanos. Klimatisko izmaiņu rezultātā eocēna beigās izmira daudzas seno zīdītāju dzimtas. Viņu vietu ieņēma jaunas zvēru sugas, tai skaitā tādu mūsdienu zīdītāju, kā degunradžu, zirgu, cūku, kamieļu un trušu senči.

Starp zīdītājiem turpināja veidoties gigantiski zālēdāji. Piemēram, indrikotēriji pēc izmēriem bija salīdzināmi ar daudziem dinozauriem, tie varēja sasniegt 8 metru augstumu un svērt līdz 15 tonnām. Lieli izmēros bija arī plēsēji, tādi kā entelodonts un hienodonts. Parādījās pirmie plēsēju kārtas pārstāvji (piemēram, sunim līdzīgais cinodikts). Kontinentu dreifa rezultātā Dienvidamerika un Austrālija pilnībā nodalījās no pārējās sauszemes. Ar laiku šajos izolētajos kontinentos izveidojās unikāla fauna, kuru pārstāvēja somaiņi u.c. endēmiski dzīvnieki.

### Augu valsts

Pirms apmēram 25 mlj. gadu Āzijā izveidojās pirmie plašie līdzenumi — graudzālēm klātās stepes. No tā laika graudzāles, kas pirms tam bija nenozīmīgs ekosistēmu pārstāvis, daudzās pasaules daļās pakāpeniski kļuva par valdošo floras elementu, kas pašlaik klāj piekto daļu sauszemes.

Pēc mūsdienu ģeoloģiskajiem datiem C4-fotosintēze radās oligocēnā pirms apmēram 30 mlj. gadu. Šī epoha raksturojas ar temperatūras un oglekļa dioksīda koncentrācijas krišanos (no 1000 daļām uz miljonu līdz apmēram 300 daļām uz miljonu). Turklāt atmosfēras skābekļa koncentrācija palielinājās no 18% līdz 21%. Izveidojās ļoti nepateicīgi apstākļi C3-fotosintēzei. Ir uzskats, ka tieši zema CO2 pieejamība kļuva par iemeslu augu izlasei ar koncentrēšanas mehānismiem, kas gala rezultātā noveda pie C4 un CAM fotosintēzes. Tā laika klimats kļuva sausāks, radās atklātas platības ar spilgtu apgaismojumu, pastiprinājās sezonalitāte un ugunsgrēku biežums, kam, domājams, arī bija būtiska loma C4- un CAM- sugu izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Oligocēns.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Miocēns

**Miocēns** ir ģeoloģiskās laika skalas posms, agrīnais neogēna periods. Tas ietver laika periodu no 23,03—5,332 miljoniem gadu pirms mūsu ēras. Dzīvnieki un augi miocēna laikā bija mūsdienīgi. Zīdītāji un putni bija jau labi attīstījušies. Izplatījās vaļi, roņi un brūnaļģes.

Terminu *miocēns* ieviesa angļu ģeologs Čārlzs Laiels 1841. gadā.
# Pliocēns[labot | labot pirmkodu]

Sugas, kas, rodoties Panamas zemesšaurumam, migrēja no ziemeļiem uz dienvidiem attēlotas zilā krāsā, bet sugas, kas migrēja no dienvidiem uz ziemeļiem - olīvzaļā
**Pliocēns** ir kainozoja ēras neogēna perioda jaunākā epoha, kas ietver laika periodu no 5,332 līdz 2,588 miljoniem gadu pirms mūsu ēras. Ģeoloģiskajā laika skalā pliocēns atrodas starp miocēna un pleistocēna epohām.

Terminu "pliocēns" ieviesa Čārlzs Laiels.

## Klimats

Pasaules okeāna virszemes ūdens temperatūras starpība starp pliocēnu un mūsdienām
Pliocēna epohas vidū vidējā gaisa temperatūra uz Zemes bija aptuveni 2–3 °C augstāka nekā mūsdienās, pasaules okeāna ūdens līmenis - par 25 m augstāks, bet pirms Grenlandes apledojuma atkārtotas rašanās pirms 3 miljoniem gadu apledojums ziemeļu puslodē bija gandrīz izzudis. Par apledojuma rašanos liecina skābekļa izotopu attiecību strauja maiņa un akmeņi, kurus uz Atlantijas un Klusā okeāna gultni pārvietoja ledājs. Tiek uzskatīts, ka vidējo platuma grādu apledošana aizsākās jau pirms pliocēna epohas beigām. Globālā atdzišana pliocēna laikā, iespējams, stimulēja mežu izzušanu un pļavu un savannu izplatību.

## Paleoģeogrāfija

Kontinenti pliocēna epohas laikā pietuvojās par līdz pat 180 km tuvāk to pašreizējai atrašanās vietai. Tā rezultātā Dienvidamerika sadūrās ar Ziemeļameriku, radot Panamas zemesšaurumu, kas aizsāka dzīvnieku sugu migrāciju starp abiem kontinentiem. Zemesšauruma rašanās izraisīja lielas sekas globālā mērogā, jo siltās ekvatoriālā okeāna ūdens straumes starp Kluso un Atlantijas okeānu tika pārrautas, tādējādi padarot nu jau izolētā Atlantijas okeāna ūdeņus vēsākus.

Āfrikas un Eiropas sadursme radīja Vidusjūru, ierobežojot Tetisa okeāna paliekas. Laikā starp miocēna un pliocēna epohām tā gandrīz izžuva. Šo notikumu sauc arī par Mesīnas krīzi, kas ilga no 5,96 līdz 5,33 miljonus gadu senā pagātnē.

Pasaules okeāna ūdens līmeņa krišanās pliocēna beigās atjaunoja zemes tiltu starp Sibīriju un Aļasku.

Pliocēna laika jūras klintis ir bieži sastopamas mūsdienu Vidusjūras reģionā, Indijā un Ķīnā.

## Atsauces
# Pleistocēns

**Pleistocēns** bija kainozoja ēras kvartāra perioda epoha, kas ilga no 2,588 miljona līdz aptuveni 12 000 gadiem pirms mūsdienām un ietvēra Zemes pēdējo periodu ar vairākiem glaciāliem (apledojumiem).

Pirms pleistocēna bija pliocēna epoha. Pleistocēna beigas raksturoja Jaunākais ledus periods, un pēc tā sekoja holocēna epoha, kas turpinās arī mūsdienās. Pleistocēnam arheoloģijā atbilst paleolīts.
# Tanetas stāvs[labot | labot pirmkodu]

**Tanetas stāvs** (angļu: *Thanetian stage*) ir paleogēna sistēmas trešais stāvs un paleocēna nodalījuma augšējais stāvs (ģeoloģiskā stratigrāfiskā vienība). Šī stāva nogulumi ir veidojušies tanetas laikmetā periodā no 59,24 līdz 56,0 miljoniem gadu (kopumā vairāk kā 3,2 miljonus gadu). Tanetas stāva nogulumi atrodas virs paleocēna zēlandes stāva nogulumiem un zem eocēna ipras stāva nogulumiem.

Tanetas stāva stratotips pie Sumajas

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Periods (sistēma) | Epoha (nodalījums) | Laikmets (stāvs) | **Intervāls** |
| Paleogēna periods (65,5 ± 0,3 — 23,03 ± 0,05 Ma) | Oligocēns (33,9—23,03 Ma) |
| Hattu | (27.3—23,04 Ma) |
| Rūpela | (33,9—27.3 Ma) |
| Eocēns (55,8—33,9 Ma) |
| Priabonas | (37,71—33,9 Ma) |
| Bārtonas | (41,03—37,71 Ma) |
| Lutēcijas | (48,07—41,03 Ma) |
| Ipras | (56,0—48,07 Ma) |
| Paleocēns (65,5—55,8 Ma) |
| Tanetas | (59,24—56,0 Ma) |
| Zēlandes | (61,66—59,24 Ma) |
| Dānijas | (66,0—61,66 Ma) |

## Izveidošana un stratigrāfija

Tanetas stāvu 1873. gadā zinātniskajā literatūrā ieviesa šveiciešu ģeologs Ežēns Renevjē, nosaucot to Tanetas svītas vārdā, kas pārstāvēja senākos Londonas baseina nogulumus, kuri pirmo reizi tika konstatēti Kentas apkārtnē (Anglijas dienvidos), t.s. Tanetas salā.

Tanetas stāva pamatne noteikta kalcīta nanoplanktona kokkolitoforīdu sugas *Areoligeria gippingensis* ģints pirmās parādīšanās līmenī un magnētiskās hronozonas C26n pamatnē. Oficiālais GSSP pamatgriezums tanetas stāvam atrodas atsegumā pie Sumajas, Basku Zemē, Spānijas ziemeļos. Tanetas stāva augšējā robeža (ipras stāva pamatne) noteikta pēc δ13C vērtību spēcīgas negatīvās anomālijas paleocēna-eocēna termālajā maksimumā.

Tanetas stāvam atbilst Eiropas sauszemes zīdītāju megazonas apakšējais neistras stāvs (kas ietver paleogēna zīdītāju 6 zonu un 1. līdz 5. zonas daļas), Ziemeļamerikas sauszemes zīdītāju augšējais tifannas un klarkforkas stāvs, Kalifornijas augšējais inezas reģionālais stāvs, Dienvidamerikas sauszemes zīdītāju riočikas un daļēji itaborajas stāvs, Āzijas sauszemes zīdītāju augšējais nongšanas un gašātas stāvs, kā arī Austrālijas vidējais vangerripas reģionālais stāvs. Tanetas stāvs atbilst bijušajiem landenas un hiras reģionālajiem stāviem Beļģijā.

## Atsauces