Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Četrkājaiņi[labot | labot pirmkodu]

| Četrkājaiņi *Tetrapoda (Broili, 1913)* |
| --- |
| Recento četrkājaiņu klašu (abinieku, rāpuļu, putnu un zīdītāju) pārstāvji |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Apakštips | Mugurkaulnieki (*Vertebrata*) |
| Infratips | Žokļaiņi (*Gnathostomata*) |
| Apakšklase | Četrkājveidīgie (*Tetrapodomorpha*) |
| Infraklase | Četrkājaiņi (*Tetrapoda*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * Abinieki (*Amphibia*)
* Putni (*Aves*)
* Rāpuļi (*Reptilia*)
* Zīdītāji (*Mammalia*)
 |
|  |
|  **Četrkājaiņi Vikikrātuvē** |

**Četrkājaiņi** (*Tetrapoda*) jeb sauszemes mugurkaulnieki ir četrkājveidīgo mugurkaulnieku (*Tetrapodomorpha*) infraklase, kura ietver dzīvniekus ar četrām kājām, kas visbiežāk paredzētas, lai pārvietotos pa sauszemi. Kājas var būt evolūcijas gaitā pārveidojušās, lai piemērotos lidošanai (putniem, sikspārņiem) un peldēšanai (vaļiem, roņiem u.c.). Dažiem dzīvniekiem, piemēram, čūskām, kājas var būt pavisam izzudušas. Četrkājaiņiem raksturīga elpošana ar plaušām (ar žaunām elpo tikai abinieku kāpuri). Pazīstami apmēram 22 tūkstoši četrkājaiņu sugu.

## Literatūra

* Dž. L. B. Smits. Sencis četrkājis. R:, Zinātne, 1977.

## Atsauces
# Pirmprimātu placentāļi[labot | labot pirmkodu]

| Pirmprimātu placentāļi *Euarchontoglires (Murphy et al., 2001)* |
| --- |
| Kaķu lemurs (*Lemur catta*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Apakšklase | Dzemdētājzīdītāji (*Theria*) |
| Infraklase | Placentāļi (*Eutheria*) |
| Augstākā kārta | Ziemeļu placentāļi (*Boreoeutheria*) |
| Virskārta | Pirmprimātu placentāļi (*Euarchontoglires*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * Euarhonti (*Euarchonta*)
* Grauzējveidīgie (*Glires*)
 |
|  |
|  **Pirmprimātu placentāļi Vikikrātuvē** |

**Pirmprimātu placentāļi, pirmprimātu placentāļu virskārta** (*Euarchontoglires*) ir viena no zīdītāju klases (*Mammalia*) visrkārtām, kas apvieno 5 kārtas un kuras tiek iedalītas divās lielās grupas: grauzējveidīgajos (*Glires*) un euarhontos (*Euarchonta*). Plašāk izplatītie šīs grupas dzīvnieki ir grauzēji, zaķveidīgie un primāti (cilvēku ieskaitot).

## Evolūcija

Pirmprimātu placentāļu grupa izveidota, balstoties uz jaunākajiem DNS pētījumiem. Šī grupa no Laurāzijas placentāļiem atdalījās pirms apmēram 85—90 miljoniem gadu, krīta perioda laikā, attīstītos Laurāzijas daļā, kas vēlāk kļuva par Eiropu. Šo hipotēzi atbalsta molekulārie pētījumi, bet vissenākās zināmās fosilijas saglabājušās no paleocēna sākuma. Laurāzijas placentāļi kopīgi ar pirmprimātu placentāķiem veido ziemeļu placentāļu grupu.

## Sistemātika

* **Pirmprimātu placentāļu virskārta** (*Euarchontoglires*)
	+ lielkārta: Euarhonti (*Euarchonta*)
		- mirkārta: Primātveidīgie (*Primatomorpha*)
			* kārta: Ādlidoņi (*Dermoptera*)
			* kārta: Primāti (*Primates*)
		- kārta: Tupajas (*Scandentia*)
		- †kārta: *Plesiadapiformes*
	+ lielkārta: Grauzējveidīgie (*Glires*)
		- kārta: Grauzēji (*Rodentia*)
		- kārta: Zaķveidīgie (*Lagomorpha*)
		- †kārta: *Anagaloidea*
		- †kārta: *Arctostylopida*

## Atsauces
# Priekšzobi

Priekšzobu izvietojums žoklī (dzeltenā krāsā)
Cilvēka augšējie priekšzobi
**Priekšzobi** (*Dentes incisivi*) ir priekšējie zobi zīdītājiem ar heterodontu zobu uzbūvi. Tie atrodas augšžokļa un apakšžokļa priekšējā daļā. Cilvēkiem kopā ir astoņi priekšzobi (pa diviem katrā pusē augšā un apakšā). Piemēram, oposumiem ir 18 priekšzobi, bet bruņnešiem nav neviena.

## Struktūra

Pieaugušiem cilvēkiem parasti ir astoņi saplacināti, kaltveidīgi priekšzobi, pa diviem priekšzobiem no katra veida. Veidi ir šādi:

* augšējais centrālais priekšzobs (atrodas augšžoklī blakus tā viduslīnijai)
* augšējais laterālais priekšzobs (atrodas augšžoklī blakus augšējam centrālajam priekšzobam)
* apakšējais centrālais priekšzobs (atrodas apakšžoklī blakus tā viduslīnijai)
* apakšējais laterālais priekšzobs (atrodas apakšžoklī blakus apakšējam centrālajam priekšzobam)

Bērniem ar piena zobu pilnu komplektu arī ir astoņi priekšzobi, kuri tiek saukti tāpat, kā pastāvīgie zobi. Maziem bērniem var būt no nulles līdz astoņiem priekšzobiem, atkarībā no zobu izšķilšanās un attīstības stadijas. Parasti pirmie šķiļas apakšējie centrāle priekšzobi, tad augšējie centrālie priekšzobi, apakšējie laterālie priekšzobi un visbeidzot augšējie laterālie priekšzobi. Pārējie zobi šķiļas pēc priekšzobu izšķilšanās. Ja neskaita dzerokļus, tad pastāvīgie zobi izveidojas tādā pašā secībā, kā piena zobi.

Jūrascūciņas priekšzobi
## Dzīvnieku priekšzobi

Dzīvnieku starpā priekšzobu daudzums variē atkarībā no dzīvnieku grupas. Oposumiem ir 18 priekšzobu, bet bruņnešiem to nav vispār. Kaķiem, suņiem, cūkām un zirgiem ir 12 priekšzobi. Grauzējiem tie ir četri. Trušiem un zaķiem (zaķveidīgajiem), kuri kādreiz arī skaitījās grauzēji, atšķiras no tiem ar to, ka viņiem ir seši priekšzobi, t.i. klāt nāk vēl viens neliels pāris, saukts par papildpriekšzobiem. Priekšzobi tiek izmantoti cietas barības nokošanai. Liellopiem (govīm, buļļiem u.c.) priekšzobu nav augšpusē, bet apakšpusē tie ir seši.

## Funkcijas

Kaķiem priekšzobi ir mazi, bet gaļas nokošanu tie veic ar ilkņiem un plēsēju dzerokļiem. Ziloņiem augšējie priekšzobi pārveidojas par triecējzobiem (atšķirībā no narvaļiem, kuriem par taisnu, savērptu triecējzobu pārvēršas ilknis). Grauzēju priekšzobi aug visā viņu dzīves laikā un nodilst, graužot cietus priekšmetus. Cilvēkiem priekšzobi kalpo pārtikas kumosu nokošanai, kā arī citu pārtikas objektu satveršanai.
# Poliginija

**Poliginija** (sengrieķu: *πολυγυνία* *(polygynia)*, no *πολύ- (poly-)* — 'daudz' un γυνή (gyne) — 'sieva, sieviete') jeb **daudzsievība** ir laulības paveids, kur vīrietim vienlaikus ir vairākas sievas. Mūsdienās sastopama dažām musulmaņu tautām (sk. arī harēms). Saskaņā ar Korānu musulmanim drīkst būt līdz 4 likumīgām sievām, tomēr vairumā musulmaņu valstu daudzsievība ir ierobežota.

Sociālantropologi izšķir sororālo un nesororālo poliginiju. Sororālajā poliginijā visas viena vīrieša sievas savā starpā ir māsas, nesororālajā — nav. Sororālās poliginiskās ģimenes ir daudz stabilākas, jo nav asas sāncensības starp sievām.

Lielākajā daļā valstu daudzsievība ir aizliegta.

## Skatīt arī

* Poligāmija
* Poliandrija

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)