# Grauzēji

| Grauzēji *Rodentia (Bowdich, 1821)* |
| --- |
| Baltastes antilopvāvere (*Ammospermophilus leucurus*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Apakšklase | Dzemdētājzīdītāji (*Theria*) |
| Infraklase | Placentāļi (*Eutheria*) |
| Virskārta | Pirmprimātu placentāļi |
| Lielkārta | Grauzējveidīgie (*Glires*) |
| Kārta | Grauzēji (*Rodentia*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * Bebrveidīgo apakškārta (*Castorimorpha*)
* Dzeloņcūkveidīgo apakškārta (*Hystricomorpha*)
* Peļveidīgo apakškārta (*Myomorpha*)
* Vāverveidīgo apakškārta (*Sciuromorpha*)
* Zvīņastveidīgo apakškārta (*Anomaluromorpha*)
 |
|  |
|  **Grauzēji Vikikrātuvē** |

**Grauzēji** (*Rodentia*) ir zīdītāju klases (*Mammalia*) dzīvnieku kārta. Tos visu apvieno kopīga īpašība: nepārtraukti un aktīvi augošu priekšzobu pāris apakšžoklī un augšžoklī, kas graužot tiek uzturēti normālā garumā.

No visiem zīdītājiem pasaulē 40% ir grauzēji. Tos var sastapt visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Visatpazīstamākie grauzēji ir peles, žurkas, vāveres, burunduki, susliki, dzeloņcūkas, bebri, kāmji, jūrascūciņas, degu un šinšillas. Latvijā grauzēji ir sugām bagātākā zīdītāju kārta, ir konstatēta 21 grauzēju suga. Vislielākais Latvijas grauzējs ir Eirāzijas bebrs (*Castor fiber*).

## Izskats un īpašības

Kapibara — vislielākais mūsdienās dzīvojošais grauzējs
Lielākā daļa grauzēju ir maza auguma dzīvnieki; sīkā Āfrikas pigmejpele (*Mus minutoides*) var būt tikai 3 cm gara un svērt 2,5 g, toties kapibara (*Hydrochoerus hydrochaeris*) var svērt 65 kg un tās ķermenis var sasniegt 130 cm. Vislielākais zināmais grauzējs ir izmirušais *Josephoartigasia monesi*, kas svēra apmēram 1000—1500 kg.

Grauzējiem ir asi priekšzobi, ar kuriem var sagrauzt koku, cietu sēklu, riekstu čaumalas un sakost ienaidniekus. Grauzējiem nav ilkņu un starp priekšzobiem un dzerokļiem veidojas brīva telpa.

## Barība

Lielākā daļa grauzēju ēd sēklas vai augus, lai gan dažiem diēta ir bagātināta ar kukaiņiem un sīkiem mugurkaulniekiem. Dažas sugas ir kļuvušas par kaitīgajiem dzīvniekiem, izēdot cilvēku barības un graudu krājumus, kā arī izplatot dažādas slimības.

## Sistemātika

Grauzēja zobu shēma
**Grauzēju kārta** (*Rodentia*)

* Bebrveidīgo apakškārta (*Castorimorpha*)
	+ Bebru virsdzimta (*Castoroidea*)
		- Bebru dzimta (*Castoridae*)
	+ Goferu virsdzimta (*Geomyoidea*)
		- Goferu dzimta (*Geomyidae*)
		- Ķengurpeļu dzimta (*Heteromyidae*)
* Dzeloņcūkveidīgo apakškārta (*Hystricomorpha*)
	+ *incertae sedis*
		- Laosas klinšu žurku dzimta (*Diatomyidae*)
	+ Gundveidīgo infrakārta (*Ctenodactylomorphi*)
		- Gundu dzimta (*Ctenodactylidae*)
	+ Dzeloņcūku infrakārta (*Hystricognathi*)
		- sīkkārta: Āfrikas dzeloņcūkveidīgie (*Phiomorpha*)
			* Āfrikas kurmjžurku dzimta (*Bathyergidae*)
			* Dzeloņcūku dzimta (*Hystricidae*)
			* Klinšu žurku dzimta (*Petromuridae*)
			* Meldru žurku dzimta (*Thryonomyidae*)
		- sīkkārta: Jūrascūciņveidīgie (*Caviomorpha*)
			* Amerikas dzeloņcūku virsdzimta (*Erethizontoidea*)
				+ Amerikas dzeloņcūku dzimta (*Erethizontidae*)
			* Jūrascūciņu virsdzimta (*Cavioidea*)
				+ Agutu dzimta (*Dasyproctidae*)
				+ Jūrascūciņu dzimta (*Caviidae*)
				+ Pakaranu dzimta (*Dinomyidae*)
				+ Paku dzimta (*Cuniculidae*)
			* Degu virsdzimta (*Octodontoidea*)
				+ Asspalvaino žurku dzimta (*Echimyidae*)
				+ Degu dzimta (*Octodontidae*)
				+ Hutiju dzimta (*Capromyidae*)
				+ †Milzu hutiju dzimta (*Heptaxodontidae*)
				+ Nūtriju dzimta (*Myocastoridae*)
				+ Tukotuko dzimta (*Ctenomyidae*)
			* Šinšillu virsdzimta (*Chinchilloidea*)
				+ Šinšillu dzimta (*Chinchillidae*)
				+ Šinšilžurku dzimta (*Abrocomidae*)
* Peļveidīgo apakškārta (*Myomorpha*)
	+ Lēcējpeļu virsdzimta (*Dipodoidea*)
		- Lēcējpeļu dzimta (*Dipodidae*)
	+ Peļu virsdzimta (*Muroidea*)
		- Austrumsusuru dzimta (*Platacanthomyidae*)
		- Āfrikas peļu dzimta (*Nesomyidae*)
		- Kāmjpeļu dzimta (*Calomyscidae*)
		- Kāmju dzimta (*Cricetidae*)
		- Kurmjžurku dzimta (*Spalacidae*)
		- Peļu dzimta (*Muridae*)
* Vāverveidīgo apakškārta (*Sciuromorpha*)
	+ Kalnu bebru dzimta (*Aplodontiidae*)
	+ Susuru dzimta (*Gliridae*)
	+ Vāveru dzimta (*Sciuridae*)
* Zvīņastveidīgo apakškārta (*Anomaluromorpha*)
	+ Slaidkāju dzimta (*Pedetidae*)
	+ Zvīņastlidvāveru dzimta (*Anomaluridae*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rīgas Zoo: Grauzēji
* Peļveidīgie grauzēji| Medicīnas termins (latviski)
* Žurkas nāk
* Introduction to the Rodentia
* Entering the Rodent Zone