Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Organismu klasifikācija

Uz mūsu planētas Zemes ir vairāk nekā 2 000 000 visdažādāko dzīvības formu, kas tiek sistematizētas un sakārtotas noteiktā kārtībā. Katrai dzīvības formai tiek dots unikāls nosaukums, kas atbilst binārās nomenklatūras principiem. Visi organismi, vadoties no radniecības pakāpes, tiek apvienoti grupās, kuras savukārt top apvienotas augstāka ranga grupās, veidojot dažādas pakāpes radniecības līmeņus jeb taksonomiskās vienības. Organismu klasifikācija ir vienota gan mūsdienās dzīvojošajiem, gan arī izmirušajiem organismiem. Tā pamatā sastāv no šādām taksonomiskajām vienībām:

* Impērija (*imperium*);
* Valsts (*regnum*);
* Tips, Nodalījums (*phylum, divisio*);
* Klase (*classis*);
* Kārta (*ordo*);
* Dzimta (*familia*);
* Ģints (*genus*);
* Suga (*species*),

Bet reizēm ir jāiestarpina papildu vienības. Īpaši tas ir raksturīgs kukaiņiem, jo kukaiņu klasē ir vairāk par 1 000 000 sugu t.i. vairāk nekā visi pārējie organismi kopā.
Klasifikācijas piemērs, kurā ir atainojas dažādas papildu taksonomiskās vienības (izceltas pamatvienības):

* **Impērija:Eukaryota*
* **Valsts:Metazoa*
* Apakšvalsts: *Eumetazoa*
* Virstips: *Bilateria*
* **Tips:Coelomata*
* Apakštips: *Protostomia*
* Triba: *Articulata*
* Virsklase: *Arthropoda*
* **Klase:Tracheata*
* Apakšklase: *Opistogoneata*
* Infraklase: *Hexapoda*
* Virskārta *Pterygota*
* Sekcija: *Holometabola*
* **Kārta:Coleoptera*
* Apakškārta: *Polyphaga*
* Sērija: *Staphyliniformia*
* Virsdzimta: *Hydrophiloidea*
* **Dzimta:Hydrophilidae*
* Apakšdzimta *Georissinae*
* **Ģints:Georissus*
* Apakšģints: *Neogeorissus*
* **Suga:Georissus (Neogeorissus) japonicus Satô, 1979*

Dažādiem autoriem organismu klasifikācijas var būtiski atšķirties, tāpat laika gaitā, mainoties uzskatiem par organismu radniecību, mainās arī organismu klasifikācijas.

Visi dzīvie organismi iedalās divās vai trijās lielās grupās jeb impērijās. Tomēr tas ir diskutējams jautājums. Daudzi speciālisti apšauba vīrusu pieskaitīšanu pie dzīviem organismiem, jo tajos nenotiek vielmaiņas procesi. Tāpat nav vienprātības jautājumā par prokariotu sadalīšanu divās atsevišķās impērijās. Pagaidām apstāsimies pie visu dzīvo organismu sadalīšanas trīs atšķirīgās grupās:

* Impērija *Virus* — Vīrusi;
* Impērija *Prokaryote* — Prokarioti;
* Impērija *Eukaryote* — Eikarioti;
	+ Valsts *Animalia* — Dzīvnieki;
	+ Valsts *Fungi* — Sēnes;
	+ Valsts *Plantae* — Augi;
	+ Valsts *Protista* (*Protozoa*) — Vienšūņi.

Tomēr vīrusi būtiski atšķiras no pārējām impērijām, kuru savstarpējās atšķirības nav tik lielas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Organismu klasifikācija.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Tips (zooloģija)

**Tips** (latīņu: *phylum*) ir organismu klasifikācijas taksonomiskā vienība. Tips ir nākamā vienība aiz valsts. Tipu sīkāks iedalījums bioloģijā ir klases. Vienību tips lieto zooloģijā, botānikā šai vienībai atbilst nodalījums.

## Ārējās saites

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Apakštips (bioloģija)

**Apakštips** (latīņu: *subphylum*) ir Organismu klasifikācijas taksonomiskā apakšvienība, kas ir atvasināta no tipa. Apakštips ir nākamā vienība zem tipa. Bet zem apakštipa var atrasties vēl arī tādas no tipa atvasinātas vienības, kā infratips un mikrotips. Ja šādas taksonomiskās vienības nav izdalītas, tad parasti zem tipa atrodas vai nu klase vai virsklase. Taksonomisko vienību "apakštips" lieto zooloģijā, bet botānikā šai vienībai atbilst apakšnodalījums.
# Klase (bioloģija)

**Klase** (latīņu: *classis*) ir organismu klasifikācijas taksonomiskā vienība. Klase ir nākamā vienība aiz tipa. Klašu sīkāks iedalījums bioloģijā ir kārtas. Vienību klase lieto zooloģijā.
# Kārta

**Kārta** (latīņu: *ordo*) ir organismu klasifikācijas taksonomiskā vienība. Kārta ir nākamā vienība aiz klases. To izmanto tikai dzīvnieku klasifikācijā; augu klasificēšanā tiek izmantota rinda. Kārtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir apakškārtas un dzimtas.
# Dzimta (bioloģija)[labot | labot pirmkodu]

**Dzimta** (latīņu: *familia*) ir organismu klasifikācijas taksonomiskā vienība. Dzimta ir nākamā vienība aiz kārtas. Dzimtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir ģintis.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dzimta.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Peļveidīgie[labot | labot pirmkodu]

| Peļveidīgie *Myomorpha (Brandt, 1855)* |
| --- |
| Kairas adatpele (*Acomys cahirinus*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Kārta | Grauzēji (*Rodentia*) |
| Apakškārta | Peļveidīgie (*Myomorpha*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * Lēcējpeļu virsdzimta (*Dipodoidea*)
* Peļu virsdzimta (*Muroidea*)
 |
|  |

**Peļveidīgie** (*Myomorpha*) ir viena no grauzēju kārtas (*Rodentia*) apakškārtām, kas apvieno peles, žurkas, kāmjus, lemingus un strupastes. Tā ir ļoti liela apakškārta, kurā ir vairāk nekā 1500 sugas, kas ir gandrīz ceturtā daļa no visām zīdītāju sugām. Tās ir sastopamas visā pasaulē, gandrīz visos kontinentos, izņemot Antarktīdu.

Peļveidīgo apakškārta tiek dalīta divās virsdzimtās: lēcējpeļu virsdzimtā (*Dipodoidea*) un peļu virsdzimtā (*Muroidea*). Lēcējpeļu virsdzimtā ir tikai viena dzimta — lēcējpeļu dzimta (*Dipodidae*), uzsverot lielo atšķirību no pārējiem peļveidīgajiem. Peļu virsdzimtā ir visi pārējie peļveidīgie.

## Latvijā

Latvijā sastopamas 12 peļveidīgo apakškārtas sugas: meža klaidoņpele (*Apodemus sylvaticus*), svītrainā klaidoņpele (*Apodemus agrarius*), dzeltenkakla klaidoņpele (*Apodemus flavicollis*), mazā meža klaidoņpele (*Apodemus uralensis*), pundurpele (*Micromys minutus*), mājas pele (*Mus musculus*), pelēkā žurka (*Rattus norvegicus*), melnā žurka (*Rattus rattus*), ūdensstrupaste (*Arvicola amphibius*), rūsganā mežstrupaste (*Myodes glareolus*), ondatra (*Ondatra zibethicus*) un meža sicista (*Sicista betulina*).

## Kopīgās īpašības

Peļveidīgajiem grauzējiem ir kopīga žokļu anatomija un zobu struktūra. Tiem ir labi attīstīti košļāšanas muskuļi (latīņu: *musculus masseter*), kas piemēroti graušanai. Mediālais košļāšanas muskulis iet caur acs dobumu. Šī ir unikāla īpašība, kas nepiemīt citiem zīdītājiem. Peļveidīgie dzīvnieki visbiežāk ir aktīvi nakts laikā un tie pārtiek no graudiem.

## Sistemātika

* **Peļveidīgo apakškārta** (*Myomorpha*)
	+ Lēcējpeļu virsdzimta (*Dipodoidea*)
		- Lēcējpeļu dzimta (*Dipodidae*)
	+ Peļu virsdzimta (*Muroidea*)
		- Austrumsusuru dzimta (*Platacanthomyidae*)
		- Āfrikas peļu dzimta (*Nesomyidae*)
		- Kāmjpeļu dzimta (*Calomyscidae*)
		- Kāmju dzimta (*Cricetidae*)
		- Kurmjžurku dzimta (*Spalacidae*)
		- Peļu dzimta (*Muridae*)

## Atsauces
# Ģints (bioloģija)

**Ģints** (latīņu: *genus*) ir organismu klasifikācijas taksonomiskā vienība. Lieto gan dzīvu, gan fosilu organismu nosaukšanai. Vienību ģints lieto zooloģijā.

Ģints ir iedalījuma vienība, kas atrodas pa vidu starp dzimtu un sugu. Ģinšu sīkāks iedalījums bioloģijā ir sugas. Ģinti, kurā ir tikai viena suga, sauc par monotipisku. Reizēm ģinti iedala apakšģintīs.

Līdzīgas ģintis tiek apvienotas ciltī, tādā gadījumā veidojas ķēde: sugas→ģintis→cilts→dzimta.

Ģints jēdzienu zinātnē ieviesis dabas zinātnieks Kārlis Linnejs.

Nosaukums *ģints* nāk no latīņu vārda *genus*- šis vārds latīņu-latviešu tulkojumā nozīmē- paaudze, ģimene.

Ģints zinātnisko nosaukumu vienmēr raksta ar lielo burtu, piemēram lāču ģints *Ursus*, sugas nosaukumā ģints nosaukums parādās kā pirmais vārds, piemēram, brūnais lācis *Ursus arctos*. Savukārt, ja suga pieder kādai apakšģintij, tad tā tiek rakstīta sugas nosaukumā pa vidu un ielikta iekavās, piemēram, Dienvidamerikas īssejas lāču suga *Arctotherium (Pararctotherium) enectum* pieder *Arctotherium* ģintij un *Pararctotherium* apakšģintij.

* ģints Lāči (*Ursus*)
* suga Amerikas melnais lācis (*Ursus americanus*)
* suga Āzijas melnais lācis (*Ursus thibetanus*)
* suga Brūnais lācis (*Ursus arctos*)
* suga Polārlācis (*Ursus maritimus*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ģints.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Suga

Suga: mājas zirgs
**Suga** (no lībiešu: *sug* — 'radinieks, radniecība, veids' vai igauņu: *sugu* — 'dzimums, cilts'; latīņu: *species*) ir taksonomijas vienība, kurā apvieno visus dzīvnieku, putnu, augu, sēņu, ķērpju u.c. īpatņus ar vienādām pazīmēm. Vienas sugas pārstāvji savā starpā var pāroties un radīt auglīgus pēcnācējus. Tikai retos gadījumos var pāroties un radīt pēcnācējus divas dažādas sugas, bet šīm sugām noteikti ir jābūt no vienas ģints un pēcnācēji vairumā gadījumu nebūs auglīgi, tos sauc par hibrīdiem, kad divu dažādu sugu pēcnācējs savukārt spēj vairoties, runa ir par himeru.

* Autohtonas sugas — tās, kas mīt savā pirmareālā. Arī senas kādas vietas padzīvotāji (aborigēni).
* Alohtonas sugas — svešcilmes dzīvnieki vai augi, kas ir ienācēji kādā vietā, attālinājušies no pirmareāla.
* Invazīva suga ir tāda suga, kas, nonākot svešā (jaunā) biotopā, tur kļuvusi dominanta vai agresīva un izspiež citas (vietējās) sugas, kā arī pārveido dabiskos biotopus.
* Aizsargājamās sugas — sugas kurām ar likumu tiek nodrošināta nepieciešamo pasākumu veikšana, lai skaitliski uzturētu to populācijas atbilstoši ekoloģijas, zinātnes, kultūras prasībām un ņemot vērā saimnieciskās un rekreatīvās prasības vai lai tuvinātu šo sugu populācijas minētajam līmenim.

Konkrētas sugas apdzīvo noteiktus areālus — teritorijas, kurās tā spēj izdzīvot. Areāli laiku pa laikam mainās atkarībā no klimata izmaiņām.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Suga.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Stanfordas Filozofijas enciklopēdijas raksts (angliski)
# Aizsardzības statuss[labot | labot pirmkodu]

**Aizsardzības statuss** norāda konkrētas sugas stāvokli dabā, piemēram, vai suga ir izmirusi, vai izmirstoša, vai arī tās pastāvēšanai tajā brīdī nepastāv draudi. Novērtējot aizsardzības statusu, tiek ņemti vērā daudzi faktori, ne tikai konkrētās sugas indivīdu skaits, bet arī to pieaugums vai samazinājums, dabiskā izplatības areāla palielināšanās vai samazināšanās un citi. Pastāv dažādas sistēmas, kā sugām tiek piešķirts aizsardzības statuss. Dažādās valstīs tas var būt atšķirīgs, galvenokārt pēc tā, kāds ir konkrētas sugas stāvoklis konkrētajā valstī.

Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības izveidotajā "Sarkanajā grāmatā" ir noteiktas deviņas kategorijas, pēc kurām nosaka aizsardzības statusu. Šīs kategorijas ir šādas:

* izmiris (saīsināti apzīmē ar EX no angļu valodas vārda *Extinct*) — nav zināms neviens dzīvs indivīds;
* izmiris savvaļā (EW no *Extinct in the Wild*) — savvaļā nav sastopams neviens indivīds; suga sastopama tikai nebrīvē;
* kritiski apdraudēts (CR no *Critically Endangered*) — ļoti augsts risks sugai izmirt savvaļā;
* izmirstošs (EN no *Endangered*) — atrodas uz izmiršanas robežas;
* saudzējams (VU no *Vulnerable*) — augsts apdraudējuma risks;
* gandrīz apdraudēts (NT no *Near Threatened*) — nākotnē ir iespējams apdraudējums;
* zems risks (LC no *Least Concern*) — zems risks, sugai apdraudējums ilgākā laika posmā nedraud;
* nepilnīga informācija (DD no *Data Deficient*) — nav informācijas par sugas stāvokli dabā;
* nav novērtēts (NE no *Not Evaluated*) — sugas statuss nav vēl novērtēts.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Aizsardzības statuss.
# Starptautiskā Dabas aizsardzības savienība[labot | labot pirmkodu]

| IUCN |
| --- |
|  |
| Tips |
Starptauiska organizācija |
| Dibināts |
1948. gada oktobrī Francijā |
| Galvenais birojs |
Glanda, Šveice |
| Ieņēmumi |
CHF 133 miljoni (2008) |
| Darbinieki |
Vairāk nekā 1000 (visa pasaule) |
| Tīmekļa vietne |
www.iucn.org |

**Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība** (bieži saukta par **IUCN** saīsinājumā no angļu: *International Union for Conservation of Nature*) ir 1948. gadā dibināta starptautiska dabas un sugu aizsardzības organizācija. Organizācijas biedri ir valsts iestādes un nevalstiskās organizācijas, kopskaitā vairāk kā 1000. Organizācijā darbojas arī ap 11 000 zinātnieku.

## Mērķi un darba metodes

Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienības darbība vērsta uz zinātniski pamatotas informācijas par dabu vākšanu, apstrādi, un izplatīšanu. Kopš 1966. gada organizācija globāli un sistemātiski apkopo informāciju par sugu stāvokli un publicē to "Sarkanajā grāmatā". Starptautiskajai dabas un dabas resursu aizsardzības savienībai ir ANO Ģenerālasamblejas oficiālā novērotāja statuss.

## Ārējās saites

* Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienības mājaslapa(angliski)
# Zema riska sugas[labot | labot pirmkodu]

**Zema riska sugas** (angļu: *Least-concern species*) ir Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (IUCN) izveidota aizsardzības statusa kategorija, kurā iekļauj dzīvnieku un augu sugas, kas nav apdraudētas un to populācijai nedraud briesmas. Zema riska sugu populācijas ir stabilas, tās spēj pielāgoties vides izmaiņām un spēj nodrošināt sev pietiekoši daudz barības. Tomēr ir svarīgi uzraudzīt arī šo sugu populāciju stāvokli, jo tas var mainīties un nākotnē sugas var būt apdraudētas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Zema riska sugas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Džibutija[labot | labot pirmkodu]

| Džibutijas Republika*République de Djibouti* جمهورية جيبوتي |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| **Himna:**Džibutija  |
| Location of Džibutija Džibutijas Republikas atrašanās vieta |
| **Galvaspilsēta** (un lielākā pilsēta)
  | Džibuti ﻿ / ﻿ |
| Valsts valodas | arābu un franču |
| Valdība | Parlamentāra republika |
|  -  | Prezidents | Ismails Omārs Guelle |
|  -  | Premjerministrs | Dileita Mohameds Dileita |
| Neatkarība | no Francijas  |
|  -  | Atzīta | 1977. gada 27. jūnijā  |
| Platība |
|  -  | Kopā |  23,200 km² (149.)

 |
|  -  | Ūdens (%) | 0,09 |
| Iedzīvotāji |
|  -  | iedzīvotāji 2007. gadā | 496 000 (160.) |
|  -  | Blīvums | 99/km² (168.)
 |
| **IKP** (PPP) | 2007. gada aprēķins |
|  -  | Kopā | $1,641 mijardi  |
|  -  | Uz iedzīvotāju | $2 070  |
| **TAI** (2007) | ▬0.516 (vidējs) (149.) |
| Valūta | Džibutijas franks (`DJF`)  |
| Laika josla | EAT (UTC+3) |
| Interneta domēns | .dj1 |
| Tālsarunu kods | +253
  |

**Džibutija** jeb **Džibuti** (arābu: جيبوتي), oficiāli **Džibutijas Republika** (arābu: جمهورية جيبوتي), ir valsts Āfrikas austrumu piekrastē, viena no mazākajām valstīm Āfrikā, kādreizējā Francijas kolonija. Robežojas ar Somāliju, Etiopiju un Eritreju, no austrumu puses to apskalo Adenas līcis un Sarkanā jūra.

Džibutija ir daudzetniska valsts, kuras divas galvenās tautas ir somāļi (issieši) un afāri. Džibutija ir Āfrikas Savienības un Arābu līgas dalībvalsts.

## Vēsture

Pirmajos mūsu ēras gadsimtos Džibutiju apdzīvoja klejotāju ciltis, kas runāja kušītu valodās. No 5. līdz 6. gadsimtam tā ietilpa Aksumas valstī. 7. gadsimtā tagadējo Džibutijas teritoriju pārvaldīja arābu sultāni. Vietējo iedzīvotāju vidū izplatījās islāms un arābu valoda. 16. gadsimtā Džibutijas teritoriju iekaroja portugāļi, taču jau 17. gadsimtā tā atkal nokļuva arābu pārvaldē.

1946. gadā tā ieguva Francijas aizjūras teritorijas statusu. 1977. gadā Džibutija kļuva par neatkarīgu valsti. 1981. gadā valstī ieviesta vienpartijas vēlēšanu sistēma. No 1992. līdz 2000. gadam tajā norisinājās Džibutijas pilsoņu karš.

## Politika

Džibutija ir prezidentāla republika. Prezidentu ar pilnvaru termiņu uz 6 gadiem ievēl balsstiesīgie vēlētāji. Prezidentu ir iespējams pārvēlēt uz vēl vienu termiņu pēc kārtas. Likumdevējvaras funkcijas ir deleģētas parlamentam — Nacionālajai sapulcei (65 deputāti), kas tiek ievēlēts uz 5 gadiem. Izpildvara deleģēta Ministru Padomei, kas pakļauta valsts prezidentam.

## Adminstratīvais iedalījums

Valsts ir administratīvi sadalīta 5 reģionos un 1 pilsētā, kas pielīdzināma reģionam.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džibutija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Oficiālā mājaslapa (franciski)