Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Napoļeons Bonaparts

**Napoļeons Bonaparts**|
Praņcejis Imperatora Napoļeona Bonaparta portrets |
| **Praņcejis Imperators** |
| **Vaļdeišonys laiks** | **Pirmūreiz** 18 lopu m. 1804 - 6 sulu m. 1814 **Ūtrreiz** 20 pavasara m. 1815 - 22 vosorys m. 1815 |
| **Pilns vuords** |
| *Napoļeons Bonaparts* |
| **Pīdzims** | 15 labeibys m. 1769 Ajačo, Korsikā, Praņcejā |
| **Nūmyrs** | 5 lopu m. 1821 Svātuos Heļenys Solā, Lelbrytanejā |
| **Dzymta** | Bonaparti |
| **Tāvs** | Karlo Bonaparts |
| **Muote** | Letīceja Ramoļino |
| **Reļigeja** | Katuoļu |

**Napoļeons Bonaparts** (praņcīšu: *Napoleon Bonaparte*; pīdzims 1769 goda labeibys m. 15.d - nūmyrs 1821 goda vosorys m. 5.d) beja Praņcīšu miļitarists i imperators nu 1804 ļeidz 1814 godam i 1815 godā, kod jys iz 100 dīnom otguve sovu voru. Napoļeons kļuva ītekmeigs Pranču revoļucejis laikā, kod juo vadeibā tyka nūstyprinuota repubļika i apspīsta rojaļistu saceļšonuos. Napoļeona koru laikā, praņču armeja svinēje daudzys nūzeimeigys uzvorys i tamdieļ Napoļeons tīk uzskateits por vīnu nu lobuokojim koravodūņim ciļvēcis viesturē.

## Jauneibys godi

Napoļeons Bonaparts pīdzima Korsikā, Karlo Bonaparta i Letīcejis Romaļino saimī. Napoļeons beja caturtais bārns i trešais dāls saimī. Jys tyka kristeits katuoļu ticeibā. Pi dzimšonys, juo vuords beja *Napoleone di Buonaparte*, kas iraid vaira itaļīšu nakai pranču vuords. Deļ juo itaļīšu izceļsmis i korsikys akcenta, Napoļeonu bīžai apsmēje juo skūlys i armejis bīdri. Tamdieļ, piec pirmojom preceibom jis nūmaneja vuordu i uzvuordu iz *Napoleon Bonaparte*, lai tys skanātu kai pranču vuords.

Nazaverūt iz tū, ka Napoļeons sovys dzeivis laikā kļuva por Praņcejis imperatoru, sovys jauneibys godūs jys beja Korsikys patriots i nacionaļists. Napoļeona tāvs ar muoti ilgus godus ceinejuos, lai Korsika byutu naatkareiga nu Praņcejis vaļsteibys.

1779 goda jaunagoda mienesī, 9 godu vacumā, Napoļeons suoka vuiceitīs Otunys kristeigojā školā, bet dreiži jys tyka pourcalts iz miļitarū akademeju Briennā-ļe-Šato. Tur Napoļeons vuicejuos ļeidz 1784 godam. Deļ tuo, ka Korsikā jys beja pīrads runuot korsikaņu i itaļīšu volūduos, školā jam beja griuteibys ar praņcīšu volūdu. Napoļeons kļuva nūslāgts i daudz laika veļteja gruomotom. Jys beja cīši ļels matematikys entuziasts.

Piec vuicebu beigom Briennā-ļe-Šato 1784 godā, Napoļeons suoka vuiceitīs Parīzis miļitarajā akademejā, kur jys kļuva por artiļerejis virsnīku. Jys beja pirmais korsikaņs, kas absoļvēje itū akademeju.

## Nūruodis i olūti