Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zīmyssvātki

Zīmyssvātku tierdzeņš Reigā
**Zīmyssvātki** (latvīšu: Ziemassvētki) aba vīnkuoršai **Svātki** irā kasgadeigi svātki, kurūs svieteij zīmys saulis grīžus ci kristeigojā pasauļī — Jezus Krystus pīdzimšonu.

## Nūruodis

* Atīdami Zīmyssvātki. Zīmys mieneša 21. dīnā, 2011. godā. Latgalīšu Kulturys Gazeta.
# Alžireja

**Alžirejis Tautys Demokratiskuo Republikaالجمهورية الجزائرية الديمقراطية الشعبيةAl-Jumhūrīyah al-Jazā’irīyah ad-Dīmuqrāţīyah ash-Sha’bīyah**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |
|  |
| Golvysmīsts | Alžirs |
| Vaļstiskuo volūda | arabišu volūda berberu volūda |
| Prezidents | 'Abdelmadjid Tebboune |
| Pluots | 2 381 741 km² |
| Dzeivuotuoju skaits | 38 700 000 (2014) |
| Laika zona | CET (UTC +1) |

**Alžireja** (arabišu: *الجزائر*, *Al Jaza'ir*, praņcīšu: *Algérie*), oficialai **Alžirejis Tautys Demokratiskuo Republika** (*الجمهورية الجزائرية الديمقراطية الشعبية*; *Al-Jumhūrīyah al-Jazā’irīyah ad-Dīmuqrāţīyah ash-Sha’bīyah*) irā vaļsteiba Afrikā. Alžirejis golvysmīsts irā Alžirs. Alžirejys 2 381 741 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 10-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
# Portugaleja

**PortugalPortugaleja**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |
|  |
| Golvysmīsts | Lisbon |
| Vaļsteibys volūda | Portugāļu |
| Prezidents | Marcelo Rebelo de Sousa |
| Ministru prezidents | António Costa |
| Pluots | 92 391 km² |
| Dzeivuotuoju skaits | 10 309 573 (2016) |
| Laika zona -vosorā | UTC + 0 |

**Portugaleja** (Portugāļu: *Portugal*) — vaļsteiba Europā. Golvysmīsts i pats leluokais mīsts — Lisbon.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

* Portugāļis mīsti

## Demografeja

96,87%% — portugalīši, 3,13% cyti.

## Verīs taipoš

* Portugal.gov.pt
# Beļgeja

**Koninkrijk BelgiëRoyaume de BelgiqueKönigreich BelgienBeļgejis Kieneste**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |
|  |
| Golvysmīsts | Brisels |
| Vaļstiskuo volūda | nīderlandīšu, praņcūzu i vuocīšu volūda |
| Monarhs | Filips |
| Ministru prezidents | Šarls Mišels |
| Pluots | 30 528 km² |
| Dzeivuotuoju skaits | 11 250 585 (2016) |
| Laika jūsla -vosorā |  |

**Beļgeja** (nīderlandīšu: *België*; praņcūzu: Belgique; vuocīšu: *Belgien*), oficialai **Beļgejis Kieneste** (*Koninkrijk België*; *Royaume de Belgique*; *Königreich Belgien*) irā vaļsteiba Europā.
# Angola

**Angolys Republika**República de Angola|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |
|  |
| Golvysmīsts | Luanda |
| Vaļstiskuo volūda | portugāļu volūda |
| Prezidents | José Eduardo dos Santos |
| Pluots | 1 246 700 km² |
| Dzeivuotuoju skaits | 25 789 024 (2014) |
| Laika jūsla -vosorā | EET (UTC +1) |

**Angola** (portugalīšu: *Angola*), oficialai **Angolys Republika** (*República de Angola*) irā vaļsteiba Afrikā. Angolys golvysmīsts irā Luanda. Angolys 1 246 700 km² pluotā dzeivoj vaira kai 25 milijoni dzeivuotuoju, i ite 23-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Volūdys

* Portugāļu volūda
* Kongo volūda
* Čokve volūda
* Umbundu volūda
* Gangvelu volūda
* Kvanyamu volūda

## Teiklavītys

* Angolys Vaļdeišona - Portugāļu volūda
# Pīmūrdīņs

**Pīmūrdīņs** aba **apleicis pīmūrdīņs** (baļtīšu: *piesārņojums, vides piesārņojums*; anglīšu: *pollution, environmental pollution*; krīvu: *загрязнение, загрязнение среды*) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.

Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys:

* gaisa pīmūrdīņs (kimiskuos lītnis i cītys dalenis palaižamys ci izsvīžamys atmosferā);
* iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
* radioaktivais pīmūrdīņs (atomfizikys rezultatā dabuotuos lītnis īteik apleicē);
* skona pīmūrdīņs (skons nu dreizceļu, gaisūstu, taiseitovu i ct. traucej dzeivuotuojim);

i ct.
# Ladslaiki

Muokslinīka Zemis zeimiejums ladslaikā
**Ladslaiki** beja laikavyds Zemis geologiskajā viesturē, kuram soveiga mudra klimata atsaļšona i laduoju pasadareišona na viņ polariskuo, a i māronuotuo klimata apgabaļūs. Pādejī ladslaiki beja kvartara periodā i beidzēs pyrma apmāram 10 tyukstūšu godu. Ladslaiku periodi geologiskajā viesturē mejuos ar kūna piļneigys laduoju pagaisšonys laikavydim (vydladslaikim).