Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Latveja

**Latvejas RepublikaLatvijis Republika**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |
|  |
| Golvysmīsts | Reiga |
| Vaļsteibys volūda | latvīšu |
| Prezidents | Edgars Rinkēvičs |
| Ministru prezidents | Andris Kulbergs |
| Pluots | 64 589 km² |
| Dzeivuotuoju skaits | 1 953 200 (2016) |
| Laika zona -vosorā | EET (UTC +2), EEST (UTC +3) |

**Latveja** (latvīšu: *Latvija*, līvu: *Leţmō*), oficialai **Latvejis Republika** (latvīšu: *Latvijas Republika*, līvu: *Leţmō Vabāmō*) irā vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Igauneju, Lītovu, Boltkrīveju i Krīveju. Rītumos skoloj Baļtejis jiura, bet pūstumūs Reigys leics. Vaļsteibys 64 589 km² pluotā dzeivoj 1, 95 milijoni dzeivuotuoju. Latvejis golvysmīsts i leluokais mīsts irā Reiga.

Nu 2004. goda 1. maja Latveja irā Europys Savīneibys, nu 2004. goda 29. marta Latveja irā NATO dalīnīkvaļsteiba i nu 2016. goda 2. jūnija Latveja irā ESAO.

## Viesture

Leidz 13. godusymta Latvejis teritorejā dzeivova nazcik baltu i suomugru patautys: kurši, zemgali, sieli, latgali, līvi, vendi i igauni.

## Geografeja

Latvejai irā 5 viesturiskī nūvodi: Latgola, Vydzeme, Zemgola, Sieleja i Kūrzeme.

* Latvejis mīstu saroksts
* Latvejis administrativais teritoriskais dalejums

## Demografeja

62,1% — latvīši, 26,9% krīvi, 3,3% boltkrīvi, 2,2% puoli, 5,5% cyti.

## Verīs taipoš

* Latvija.lv

## Nūruodis i olūti
# Hošimins

| Hošimins |
| --- |
|   |
| **Pluots** | 2095 km² |
| **Dzeivuotuoju sk.** (2009) | 7 521 100 |
| **Bīzeiba** | 3589 dz./km² |
| **Teiklavīta** | www.hochiminhcity.gov.vn |

**Hošimins** (vjetnamīšu: *Thành phố Hồ Chí Minh*) irā Vjetnama pats leluokais mīsts.
# Italeja

**ItaliaItaleja**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |
|  |
| Golvysmīsts | Roma |
| Vaļsteibys volūda | italīšu volūda |
| Prezidents | Sergio Mattarella |
| Ministru prezidents | Giorgia Meloni |
| Pluots | 301 230 km² |
| Dzeivuotuoju skaits | 60 483 973 (31/12/2017) |
| Laika jūsla -vosorā |  |

**Italeja** (italīšu: *Italia*) irā vaļsteiba Europā.

Kategorejis:Italeja
# Dzeļžalaiki

Dzeļžalaika sātys rekonstrukceja
**Dzeļžalaiki** irā pyrmaviesturis pūsmys, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6 godu symtu prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja 5—10 godu symtu piec Krystus.

Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7 godu symta). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.

Ap 8—10 godu symtu vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19 godu symtam). Ap 5—9 godu symtu Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom — gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.

Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku — Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.
# Mozambika

**Mozambikys RepublikaRepública de Moçambique** |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |
|  |
| Golvysmīsts | Maputo |
| Vaļstiskuo volūda | portugāļu volūda |
| Prezidents | Spicins Signijs |
| Pluots | 801 590 km² |
| Dzeivuotuoju skaits | 22 894 000 |
| Laika zona -vosorā | EET (UTC +2) |

**Mozambika** ( portugāļu: *Moçambique*) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Maputo. Mozambikys 801 590 km² pluotā dzeivoj vaira kai 22 milijoni dzeivuotuoju, i ite 35-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

### Etniskais sadors

### Volūdys

* Portugāļu volūda
* Svahili volūda
* Makuva volūda
* Sena volūda

### Religeja

## Verīs taipoš

## Teiklavītys

* Mozambikys Vaļdeišona - Portugāļu volūda
# Kijivas Krīviszeme

**Kijivas Krīviszeme** (ukrainīšu: *Київська Русь*) bija vēsturiska vaļsteiba, kas pastāvēja no 9. līdz 13. gadsimtam. Ši vaļsteiba bova gauptuo valsts slavu cilšu teritorijā un veidoja pamatu daudzu mūsdīnu vaļsteibu izveidei, tai skaitā Ukrainas, Krīvejas un Baltkrīvejas.

Kijivas Krīviszeme izaveidojās 9. gadsimta beigos, kad vikingu (zinamu kai Varjagu) cilts vadonīs Rūriks izaveidoja vāras centru Novgorodā. Pēc tam viņa pēctecei, īpaši Oļegs un Vladimirs Lielais, paplašināja valsts teritoriju un pārcēla gauptuo pilsātu uz Kijivu.