Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Latiņu volūda

| Latiņu volūda lingua Latina |
| --- |
| Volūdu lītoj: | Romys Republika, Romys impereja, leluokuo daļa Europys vaļsteibu (da 18. godu symtam), Romys katuoļu bazneica |
| Runuotuoju skaits: | nav zynoms |
| Volūdu saime: |
Indoeuropīšu
 Italīšu
 Latiņu-falisku
**Latiņu volūda** |
| Volūdys kodi |
| ISO 639-1: | la |
| ISO 639-2: | lat |
| ISO 639-3: | lat |

**Latiņu volūda** (*lingua Latina*) ir indoeuropīšu saimis vīna no italīšu volūdu, kurā īsuokuos runuoja Laciumā (*Latium*, niulaiku Lacio regions Italejis centraluo daļā).

Pasaplatynojūt Romys Republikai i piečuok Romys imperejai, jei platejās uors Laciumys proviņcejis. Latiņu volūda beja Senejuos Romys oficialuo volūda, koč plotai tyka lītuota greku volūda, svuit imperejis vokoru daļā. Niulaikūs jei ir Romys Katuoļu bazneicys oficialuo volūda, kas jū pataisa par Vatikana vaļsts volūdu.

Vysys romanīšu volūdys ir paguojušis nu latiņu volūdys, i daudzeji vuordi cytuos volūduos ir aizaveduši nu juos. Latiņu volūda tyka lītuota zineibai i škārsregionalom zynuošonom leluokuo daļā Europys vaļsteibu net da 18. godu symtam, kod jū puormeja prancuzu volūda, i piečuok, 19. godu symtā, angļu volūda.

Itūšalt latiņu volūda teik lītuota biologejā i medicinā kai vīnzeimeiga škārsregionala terminologeja. Jei pa šai dīnai ir daudzeju juridiskū terminu olūts. Škārsregionaluos tīseibuos i diplomatejā stauņa teik lītuoti latiņu pasacīni, pīvadumam, *habeas corpus*, *ex officio*, *de facto*, *de jure* i c. Zynuošona ap latiņu volūdu ir byuteiga juristim, seviški škārsregionalū tīseibu atzarē.

## Latiņu volūdys raisteibys pasmi

Latiņu volūdys raisteibys viesture teik padaleita:

* Arhaiskuo latiņu volūda;
* Klasiskuo latiņu volūda;
* Piecklasiskuo latiņu volūda;
* Vāluo latiņu volūda.

## Lītuošona Livonejis koņfederacejā

Piec Livonejis krysta karim 13. godu symtā sataiseitamā Livonejis Koņfederacejā latiņu volūda kolpoja kai vaļsts volūda, kurā tyka raksteiti oficialī dokumenti i lykumdeveibys akti. Sūpluok jai kai škārstautu zynuošonuos volūda (lingua franca) vys leluoku zeimeibu daboja vuocīšu volūda.

## Verīs taipoš

* Tautys latiņu volūda

## Nūruodis i olūti
# Laika zona

Laika zonu karta
**Laika zona** ir Zemis apgabaļs, kurā teik lītuots sadareigs standartizēts laiks. Suokuos ciļvēce lītoja vītiskū Saulis laiku, kurs sevkuram mīstam beja izaškireigs. Raistūtīs saitim i dzeļžceļam, tys palyka naparūči. Problema tyka izsprīsta ar laika zonom, nūstateitim regionim lītojūt sadareigu Saulis laiku. Laika zonys pa lelumam teik pamatuotys iz meridianim, kuru garums ir vairynuojums ar 15° (±7,5° nu ituos meridianys), taidā ceļā taisūt vīnys stuņdis izškireibu iz vyds sūpluoku laika zonu. A vys, vīnys stuņdis atdalejums nav universals, i parostai laika zonu rūbeži ir nūviļkti pa vaļsteibu, pavaļsteibu i cytu administrativū padalīņu rūbežim. Vysā ir 24 laika zonys, a kūpeigais laika atveļču skaits ir 51, nu kurom niulaikūs lītoj tik 42. Cytys laika atveļcis niulaikūs vaira nateik lītuotys.

## Viesture

1878. godā Sendfords Flemings (*Sandford Fleming*) raisteja laika zonu sistemu vysam pasauļam, kura teik lītuota veļ niulaikūs. Fleminga sataiseitū sistemu Amerikys Saškiertū Vaļsteibu dzeļžaceļu kompanejis suoce lītuot 1883. goda 18. nojabrī, a škārsregionalai pījēme 1884. goda koņfereņcē Vašingtonā.

Da Ūtrajam pasauļa karam Europā beja trejis laika zonys:

* Vokoru Europys (Grīnvičis) laiksː Lelbritaneja, Nīderlandeja, Beļgeja, Luksemburga, Praņceja, Spaneja, Portugaleja;
* Vyda Europys laiksː Norvegeja, Zvīdreja, Daneja, Lītova, Vuoceja, Puoleja, Čehoslovakeja, Vengreja, Šveiceja, Dīnavydu Slaveja, Albaneja, Italeja;
* Reitu Europys laiksː Suomeja, Igauneja, Latveja, Rumuneja, Bulgareja, Turceja, Grekeja i PSRS Europys daļa.

## Nūruodis
# Pariža

| Pariža |
| --- |
| —  **Golvysmīsts**  —  |
|  Skoti iz dažaidim Parižys objektim |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karūgs | Gerbs |

 |
| **Pluots** | 105,4 km² |
| **Dzeivuotuoju sk.** (2016) | 2 190 327 |
| **Bīzeiba** | 20 781 dz./km² |
| **Viesturiskuos pasaukys** | Lutecija |
| **Teiklavīta** |  |

**Pariža** (praņcūzu: Paris) — Praņcūzejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts vaļsteibys pūstumūs pi Senys upis. Pīktais mīsts piec plateibys Europys Savīneibā.

## Partnermīsti

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Kopenhaga, Daneja |  Kijiva, Ukraina |  Praga, Čekeja |
# Minhene

**MünchenMinhene**|
Daži nu īvārajomim Minhenis objektim (nu augšys kreisuos pusis uz lobū) - Pīterbazņeicys tūrņs, Nimfenburgys Piļs, BMW ofiss, Rāte y rātslaukums, Hofgartentempeļs i Allianz Arena

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

Minhenis karūgs i gerbs |
|  |
| Vaļsteiba |  Vuoceja |
| Nūvods | Bavāreja |
| Pirmūraiz pīmināta | 1158 godā |
| Pluots | 310.43 km2 |
| Dzeivuotuoju skaits

* Bleivums
* Aglomeraceja
 | 1 456 039 (2017)
4700/km2
5 991 144 |
| Laika zona -vosorā | UTC+1 (CET)
UTC+2 (CET) |
| Teiklavīta | muenchen.de |

**Minhene** (vuocīšu: *München*, bavarīšu: *Minga*) - iraid Voucejis federaluo nūvoda Bavārejis ļeluokais mīsts piec īdzeivuotuoju skaita i nūvoda golvmīsts. Ar 1.5 milljonim īdzeivuotuoju, Minhene iraid trešais ļeluokais mīsts Vuocejā i 12-tais ļeluokais mīsts Eiropys Savīneibā.

Minhenī iraid daudz dažaidu apskatis objektu i Bavārejis golvmīsts iraid īcīneits turistu golapunkts. Mīsts ik godu uzjam miļjonus ourvolstu turistu, kuri dūdas iz Minheni, lai jimtu daļeibu Oktobrafestā, apzavārtu daudzūs īvāruojumūs arhitekturys pīminekļus i apmekļietu sporta posuokumus.

## Viesture

Mīsta vuords iraid cieļīs nu sanvuocīšu volūdys vuorda *Munichen*, kas nūzeimej "pi mūkim". Kuodreiz mīsta vītā beja Benediktīšu ordeņa klūsters, kas vāluok topa por Mihnenis vacmīstu. Mūks iraid attāluots i mīsta gerbā. Minhene iraid pirmūreiz mināta 1128 godā.

## Geografeja

Minhene acarūn aptuveni 50 kilometru ottuolumā iz zīmeļim nu Aļpim i tamdieļ mīsta apkuortnī bīžuok iraid ļeits i snīgs. Mīsts iraid 520 metrus vyrs juirys ļeimeņa.

## Nūruodis i olūti