Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Venecuela

**Venecuelys RepublikaRepública Bolivariana de Venezuela**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |
|  |
| Golvysmīsts | Karakass |
| Vaļstiskuo volūda | spanīšu |
| Prezidents | Delcy Rodríguez |
| Pluots | 916 445 km² |
| Dzeivuotuoju skaits | 28 517 000 |
| Laika zona -vosorā | EET (UTC -4:30) |

**Venecuela** (spanīšu: *Venezuela*) - vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Karakass (Caracas). Puolejis 916 445 km² pluotā dzeivoj vaira kai 29 milijoni dzeivuotuoju, i ite 40-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

### Etniskais sadors

### Volūdys

* Spanīšu volūda

### Religeja

## Verīs taipoš

## Teiklavītys

* - Vaļstiskuo Teiklavīta (Spanīšu volūda)
# Tygrys

Tygra paplateiba pasaulī
Tygrys
**Tygrys** (latiņu: *Panthera tigris*) irā leļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. Tygrys dzeivoj Dīnavydpustum Azejā.

## Daudzatmejeiba

Irā zamškiru:

* *Amurys tygrs*
* *Kinejas tygrs*
* *Indokinejas tygrs*
* *Sumatrys tygrs*
* *Bengalejas tygrs*
* *Malajis tygrs*
* †*Bali tygrs*
* †*Kaspejis tygrs*
* †*Javys tygrs*

## Nūruodis i olūti
# Raudonā vuovere

Raudonā vuovere
**Raudonā vuovere** aba **vuovere** (latiņu: *Sciurus vulgaris*; latvīšu: *Rudā vāvere*) pīder vuoveru saimei (*Sciuridae*). Raudonā vuovere dzeivoj Europā i Azejā.

## Izavierīņs

Auguma garums: nazkur 19—23 cm.
Astis garums: nazkur 15—20 cm.
Svors: 250—340 g.

## Nūruodis i olūti

* WildlifeOnline: Kūku vuoveres
# Ļovs

Boltais ļovs (*Panthera leo krugeri* zamškira)
**Ļovs** (latiņu: *Panthera leo* (Linnaeus, 1758)) irā leluokais kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. Ļovi dzeivoj Afrikā i dīnavydu Azejā.

## Izavierīņs

Auguma garums: nu 140 da 175 cm;

Astes garums: nu 70 da 100 cm;

Placu augstums: nazkur 107 cm.

Svors: 120—182 kg

## Nūruodis i olūti
# Europa

Europa
Europys paceļnīkatvaigs
**Europa** irā vīns nu septeņu pasauļa koņtinentu. Geologiskai i geografiskai ite pussola, kura sataisa Eurazejis vokoru daļu.

Eiropā ir 50 vaļstu. Boguoteibys leimiņs vysā Eiropā ir cīši atsaškireigs. Boguotuokuos vaļsts golvonūkuort atsarūn Rītumeiropā i Zīmeļeiropā, bet nabadzeiguokuos ir daudzuos Austrumeiropys i Balkanu vaļstīs. Saskaņā ar Pasauļa bankys (2011–2018) datim, boguotuokuos vaļsts Eiropā piec IKP (PPP) iz vīnu dzeivuotuoju ir Luksemburga, Īreja, Norvegeja, Šveice i Niderlande. Nabadzeiguokuos vaļsts ir Moldova, Ukraina, Bosneja i Hercegovina, Albaneja i Serbeja.

Golvonī Eiropys finanšu centri ir Londona, Cīrihe, Ženeva i Frankfurte.

Eiropā dzeivoj drupeit mozuok kai 750 miļjoni cylvāku (9,21% nu pasauļa īdzeivuotuoju), kas jū padora par catūrtū apdzeivuotuokū pasauļa daļu piec Azejis, Afrikys i Amerikys. Īdzeivuotuoju skaita pīaugums Eiropā ir lāns, saleidzynojūt ar cytom pasauļa daļom, storp cytu, deļtuo, ka ir zams dzimsteibys leimiņs. Dīnvydeiropa i Rītumeiropa ir regioni, kur pasaulī ir leluokais videjais vacuoku cylvāku skaits, myusu dīnuos tī veidoj 21% nu īdzeivuotuoju, kas ir vacuoki par 65 godim. Apvīnuotūs Nāceju organizaceja prognozej, ka Eiropys īdzeivuotuoju skaits nu 2022. da 2050. godam sasamazynuos par -7%, bez izmaiņu imigracejis plyusmuos.

Eiropā runoj 230 volūduos, kas ir tikai 3% nu pasauļa volūdu. Vaira kai 90% tuos īdzeivuotuoju runoj indoeiropīšu volūduos. Leluokuos indoeiropīšu volūdu grupys ir slavu, germaņu i romanu volūdys.

2008. godā Eiropa beja boguotuokais kontinents pasaulī piec puorvaļdeitūs aktivu, kūpā ar vaira nakai 32,7 triļjonim ASV dolaru, saleidzynojūt ar Zīmeļamerikys 27,1 triļjonim ASV dolaru. 2009. godā kūpejī puorvaļdeitī aktivi Eiropā veiduoja trešdali nu pasauļa aktivu. Tok 2007.–2008. godu finanšu krīze nūvuojinuoja daudzu vaļstu kreditreitingu i izraiseja eirozonys parāda krīzi.