Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sint Martenas

| Sint Martenasol. *Sint Maarten* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vėliava | Herbas |

 |
|  Sint Martenas žemėlapyje |
| **Valstybinė kalba** | olandų, anglų |
| **Sostinė** | Filipsburgas |
| **Didžiausias miestas** | Prince's Quarter |
| **Valstybės vadovai**  • Karalius  • Gubernatorius  • Ministras Pirmininkas |  Viljemas Aleksandras Eugene Holiday Siveria Jacobs |
| **Plotas**  • Iš viso  • % vandens |  34 km2 (?) nežymus |
| **Gyventojų**  • 2017  • Tankis |  40 117 (214) 1942 žm./km2 (?) |
| **BVP**  • Iš viso  • Vienam gyventojui | 2003 0,4 mlrd. $ (?) 11 400 $ (?) |
| **Valiuta** | Nyderlandų Antilų guldenas |
| **Laiko juosta**  • Vasaros laikas | UTC-4 nenaudojamas |
| **Nepriklausomybė** |  |
| **Interneto kodas** | .an |
| **Telefono kodas** | +1 721 |
| **Kirčiavimas** | Sint Mártenas  |

**Sint Martenas** (ol. *Sint Maarten*) – Nyderlandų Karalystės dalis, esanti San Marteno salos pietinėje dalyje, Gvadelupės salyne, Mažųjų Antilų salyne, Karibų jūroje, Atlanto vandenyne. Šiaurėje ribojasi su Prancūzijos užjūrio bendrija San Martenu.

2001 m. surašymo duomenimis teritorijoje gyvena apie 35 000 žmonių. Administracinis centras – Filipsburgas. Sint Martene veikia du universitetai. Iki 2010 m. spalio 10 d. priklausė Nyderlandų Antilų autonominiam regionui.

Sint Martenas pietinėje salos dalyje
## Šaltiniai
# Panamos provincijos

Panama administraciniu lygiu yra skirstoma į 10 provincijų ir 3 autonomines sritis (komarkas). Dar dvi komarkos įeina į provincijų sudėtį.

| Panamos administracinis skirstymas |
| --- |
| Panamos administracinis skirstymas |
|

| Nr. | Administracinis vienetas | Ispanų kalba. | Administracinis centras | Plotas (km²) | Gyventojų(2000) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | **Provincijos** |
| 1 | Bokas del Toras | *Bocas del Toro* | Bokas del Toras | 4 601 | 89 269 |
| 2 | Čiriki | *Chiriquí* | Davidas | 6 477 | 368 790 |
| 3 | Koklė | *Coclé* | Penonomė | 4 927 | 202 461 |
| 4 | Kolonas | *Colón* | Kolonas | 4 891 | 204 208 |
| 5 | Darjenas | *Darién* | La Palma | 11 091 | 40 284 |
| 6 | Herera | *Herrera* | Čitrė | 2 341 | 102 465 |
| 7 | Los Santosas | *Los Santos* | Las Tablasas | 3 805 | 83 495 |
| 8 | Panama | *Panama* | Panama | 9 633 | 1 385 052 |
| 9 | Veragvasas | *Veraguas* | Veragvaso Santjagas | 10 677 | 209 076 |
| 10 | Vakarų Panama | *Panamá Oeste*  | La Čorera | 2 786 | 464 038 |
|   | **Autonominės sritys (komarkos)** |
| C1 | Embera Vounaanas | *Emberá-Wounaan* | Unjon Čiokas | 4 398 | 8 246 |
| C2 | Kuna Jala | *Kuna Yala* | El Porveniras | 2 393 | 32 446 |
| C3 | Madugandis (1) | *Madugandí* | Aku Jala | 2 318 |  |
| C4 | Ngobė Buglė | *Ngöbe-Buglé* | Čičika | 6 673 | 110 080 |
| C5 | Vargandis (2) | *Wargandí* | Nura | 775 |  |
| (1) Panamos provincijos subprovincija (2) Darjeno provincijos subprovincija |

 |

## Nuorodos

* Panamos administracinis skirstymas (ispanų k.)
* Panama: Administrative Division (Citypopulation.de)
* Provinces of Panama (Statoids.com)

|  |  |
| --- | --- |
|  **Panamos administracinis suskirstymas** |  |
| **Provincijos:** Bokas del Toras | Čiriki | Darjenas | Koklė | Kolonas | Herera | Los Santosas | Panama | Vakarų Panama | Veragvasas
**Komarkos:** Embera Vounaanas | Kuna Jala | *Kuna de Madugandi* | *Kuna de Vargandi* | Ngobė Buglė | Naso Tjer Di |
# 1674 m.

**1674** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

* **Kovo 4** d. – Kazimieras Čartoriskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras didikas, kunigaikštis, valstybės ir karinis veikėjas. (m. 1741 m.).

### Mirtys

* **Gegužės 15** d. – Kazimieras Florijonas Čartoriskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras didikas, kunigaikštis, valstybės ir katalikų bažnyčios veikėjas, Gniezno arkivyskupas, Lenkijos primas (g. 1620 m.).
* **Lapkričio 2** d. – Kazimieras Kojelavičius-Vijūkas, SJ, Lietuvos kunigas, literatas (g. 1617 m.).

**Nedatuota Kristupas Cintijus, giesmių eiliuotojas (g. 1632 m.).

## Nuorodos
# 1632 m.

**1632** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

* **Kovo 7** d. – Mykolas Bujnovskis, religinis rašytojas (m. 1690 m.).

**Nedatuota Kristupas Cintijus, giesmių eiliuotojas (m. 1674 m.).
* Marcijonas Aleksandras Oginskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) karinis ir politinis veikėjas, Aleksandro Oginskio sūnus (m. 1690 m.).
* Samuelis Bitneris, Lietuvos raštijos darbuotojas, vertėjas, evangelikų reformatų kunigas (m. 1710 m.).

### Mirtys

* **Balandžio 30** d. – Zigmantas Vaza, Lenkijos karalius (1587-1632 m.) ir Lietuvos didysis kunigaikštis (1588-1632 m.), kurį laiką (1592-1599 m.) – taip pat Švedijos karalius (g. 1566 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

* **Rugpjūčio 29** d. – Džonas Lokas, anglų filosofas, politinis veikėjas ir pedagogas (m. 1704 m.).
* **Spalio 24** d. – Antonijus Levenhukas, olandų prekybininkas ir mokslininkas. Labiausiai išgarsėjo kaip mikroskopo išradėjas, kurio pagalba pirmasis aptiko mikroorganizmus ir spermatozoidus (m. 1723 m.).
* **Spalio 31** d. – Jan Vermeer, olandų tapytojas (m. 1675 m.).
* **Lapkričio 24** d. – Benediktas Spinoza, naujųjų amžių filosofas, proto religijos pagrindėjas (m. 1677 m.).

### Mirtys

* **Rugsėjo 13** d. – Leopoldas V, Priešakinės Austrijos kunigaikštis, valdė nuo 1619 m. iki mirties. Buvo kunigaikščio Karlo II sūnus, jaunesnysis Šventosios Romos imperijos imperatoriaus Ferdinando II brolis, kunigaikščio Ferdinando Karlo tėvas. Leopoldas V buvo Pasau ir Strasbūro vyskupas (iki 1625 m.) ir Priešakinės Austrijos, įskaitant Tirolį, kunigaikštis (g. 1586 m.).
* **Lapkričio 16** d. – Gustavas II Adolfas, 1611-1632 m. Švedijos karalius (g. 1594 m.).

## Nuorodos
# 1573 m.

**1573** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota Jeronimas Valavičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės politinis veikėjas (m. 1636 m.).

## Pasaulyje

### Mirtys

**Nedatuota Johanas Daubmanas, Mažosios Lietuvos spaustuvininkas.

## Nuorodos
# Chosė de San Martinas

| Chosė de San Martinas |
| --- |
|  |
| Gimė | 1778 m. vasario 25 d. Japeju, Argentina |
| Mirė | 1850 m. rugsėjo 17 d. (72 metai) Pajūrio Bulonė, Prancūzija |
| Tautybė | argentinietis |
| Tėvai | Juan de San Martín, Gregoria Matorras del Ser |
| Sutuoktinis (-ė) | María de los Remedios de Escalada |
|  |
| Veikla | Pietų Amerikos išsidavavimo vienas lyderių |
|  |
|  **Vikiteka** | Chosė de San Martinas |
| Parašas |
|  |

**Chosė Fransiskas de San Martinas i Matorasas** (*José Francisco de San Martín y Matorras*; 1778 m. vasario 25 d. – 1850 m. rugpjūčio 17 d.) – Argentinos generolas ir vienas garsiausių Pietų Amerikos išsilaisvinimo sąjūdžio lyderių.

Kartu su Simonu Bolivaru San Martinas išvadavo Pietų Ameriką iš Ispanijos jungo. San Martinas yra Argentinos, Čilės ir Peru nacionalinis didvyris.

San Martinas skelbia Peru nepriklausomybę
Chosė de San Martinas gimė nedideliame Japeju miestelyje, Korienteso prov., Argentinoje, tuometinės La Platos vicekaralystės teritorijoje. Jo tėvas buvo ispanų tarnautojas. Jaunystėje išvyko į Ispaniją, kur įgijo išsilavinimą. Jis mokėsi Madrido karo akademijoje, įgijo leitenanto, o 1808 m. papulkininkio laipsnį. San Martinas su Ispanijos armija kovojo prieš Portugaliją, Afrikos kolonijose ir prieš Napoleono invaziją.

1812 m. Napoleonui užėmus Ispanijos valdžią, grįžo atgal į Argentiną. Pasisiūlė tarnauti revoliucinėje armijoje. Laikinoji valdžia sudarė *Granaderos* kavaleriją vadovaujamą San Martino, kuri turėjo tapti svarbiausia revoliucijos jėga. San Martinas vadovavo sukilimams prieš ispanų pajėgas, o 1813 m. vasario 3 d. laimėjo San Lorenso mūšį. Tai buvo pirmoji argentiniečių pergalė Argentinos Nepriklausomybės kare. Revoliucinė valdžia jam suteikė generolo laipsnį. Atsisakė Kujo gubernatoriaus posto. 1817 m. persikėlė per Andus ir kartu su Bernardo O'Higginsu išvadavo Čilę. Tada atkreipė dėmėsį į Ispanijos tvirtovę – Peru. Net dvejus metus San Martinas ruošėsi puolimui jūra. Įsiveržęs į Peru sunkiai skynėsi kelią pergalės link, tačiau 1820 m. gruodžio 6 d. laimėjo Pisko mūšį ir vicekaralius buvo priverstas pasiduoti. 1821 m. liepos 12 d. San Martino armija įžengė į Limą. Netrukus Peru paskelbė nepriklausomybę. Paskelbtas nacionaliniu Peru gynėju. Suformavus parlamentą, jis atsisakė šių pareigų. 1822 m. liepos 26 d. Sam Martinas Gvajakilyje susitiko su šiaurinės Pietų Amerikos dalies išvaduotoju Simonu Bolivaru. Čia buvo sudaryti planai dėl Lotynų Amerikos ateities. Dauguma šių planų liko neišaiškinti ir nėra žinoma ką nusprendė didieji išvaduotojai.

San Martinas senatvėje. Vienintelė jo nuotrauka.
1824 m. mirus žmonai Remedios de Escalada, San Martinas su dukra pasitraukė į Prancūziją, kur Pajūrio Bulonės mieste ir praleido paskutines savo gyvenimo dienas. 1880 m. Chosė da San Martino palaikai pergabenti ir palaidoti Buenos Airių katedroje.
# JAV herbas

Pagrindinė JAV herbo pusė
JAV herbo reversas
**JAV herbas** – vienas iš oficialių JAV valstybinių simbolių, dažniausiai yra naudojamas kaip antspaudas, patvirtinant įvairius šalies vyriausybės išleidžiamus dokumentus. Pirmą kartą jis buvo panaudotas 1782 m.

Antspaudo aversas yra naudojamas kaip nacionalinis JAV herbas. Jis naudojamas įvairiuose dokumentuose, ambasadų ženkluose, įvairiose vėliavose, JAV piliečių pasuose.

Herbo centre yra vertikaliai pakabinta JAV vėliava, tačiau su pora skirtumų – mėlyname fone nėra žvaigždžių ir kitaip nei vėliavoje dryžiai kraštuose prasideda balta spalva. Vėliavą laiko nacionalinis JAV paukštis – baltagalvis erelis. Žiūrint iš paukščio pusės kairėje kojoje jis laiko trylika strėlių (kaip 13 pirminių JAV valstijų), o dešinėje alyvmedžio šakelę. Tai simbolizuoja, kad „JAV stipriai palaiko taiką, tačiau yra pasiruošusi karui“. Erelio galva nusukta į alyvmedžio šakelę – tai simbolizuoja, kad JAV pirmenybę teikia taikai. Erelis snape laiko juostą, ant kurios lotynų kalba užrašytas šūkis *„E pluribus unum“* (iš daugelio - vienas). Virš erelio galvos yra vainikas, kurio viduje yra trylika žvaigždžių, išdėstytų šešiakampiu.

**Šiaurės ir Centrinės Amerikos valstybių herbai**

|  |
| --- |
|
Antigva ir Barbuda · Bahamos · Barbadosas · Belizas · Boneras · Dominika · Dominikos Respublika · Grenada · Gvatemala · Haitis · Hondūras · JAV · Jamaika · Kanada · Kosta Rika · Kuba · Meksika · Nikaragva · Panama · Salvadoras · Sent Kitsas ir Nevis · Sent Lusija · Sent Vinsentas ir Grenadinai · Trinidadas ir Tobagas
 Angilija · Aruba · Bermudų salos · Britanijos Virdžinijos salos · Gvadalupa · Grenlandija · JAV Virdžinijos salos · Kaimanų salos · Kiurasao · Martinika · Montseratas · Puerto Rikas · Saba · Sen Pjeras ir Mikelonas · Sint Eustatijus · Sint Martenas · Terkso ir Kaikoso salos |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai· Herbai |
# 1964 m. pilietinių teisių aktas

Prezidentas Lyndon B. Johnson pasirašo 1964 metų pilietinių teisių aktą
Pirmasis 1964 metų pilietinių teisių akto puslapis
**1964 metų pilietinių teisių aktas** (angl. *Civil Rights Act of 1964*) buvo 1964 metų liepos 2 dieną pasirašytas žymus Jungtinių Amerikos Valstijų įstatymo lygmens teisės aktas, įstatymiškai uždraudęs rasinę segregaciją mokyklose, viešose vietose ir darbovietėse. Šis įstatymas buvo skirtas padėti afroamerikiečiams, tačiau kiek vėliau jis buvo pataisytas, kai buvo išleistas moterų teisių apsaugos įstatymas. Pagal pilietinių teisių aktą JAV taip pat buvo sukurta Lygių galimybių įsidarbinimo komisija.

## Reikšmė

Įsigaliojus šiam teisiniam dokumentui, jo ilgalaikiai didžiuliai padariniai jautėsi visoje šalyje. Dokumentas uždraudė diskriminacija viešose vietose, valdžioje, darbe. Aktas anuliavo segregacinius įstatymus JAV pietuose. Įstatyminės priemonės, kuriomis buvo priverčiama vykdyti įstatymą, iš pradžių buvo silpnos, tačiau vėlesnių įstatymo papildymų dėka buvusi tvarka buvo sugriežtinta.

## Nuorodos

* 1964 metų pilietinių teisių akto tekstas Archyvuota kopija 2007-12-03 iš Wayback Machine projekto. **(**angl.**)**
# 1787 m.

**1787** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Įvykiai

**Nedatuoti Vilniuje įkurtas botanikos sodas, padėjęs plisti dekoratyvinei sodininkystei Lietuvoje.

### Gimtadieniai

* **Rugpjūčio 10** d. – Ignas Danilevičius, Lietuvos teisininkas, teisės istorikas, Charkovo, Maskvos ir Vilniaus universiteto teisės profesorius (m. 1843 m.).
* **Rugpjūčio 19** d. – Augustas Gothilfas Krauzė, Mažosios Lietuvos kultūros istorikas, kraštotyrininkas, etnologas, evangelikų liuteronų kunigas (m. 1855 m.).
* **Rugsėjo 2** d. – Abrahamas Firkovičius, karaimų kultūros istorikas, keliautojas (m. 1874 m.).

**Nedatuota Cezaris Anikinis, italų architektas, po Napoleono karų XIX a. pradžioje atvykęs į Lietuvą ir čia vykdęs architektūrinius projektus (m. 1861 m.).

### Mirtys

* **Balandžio 22** d. – Stanislovas Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1722 m.).

**Nedatuota Andrius Ignotas Oginskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės karinis ir politinis veikėjas (g. 1739 m.).

## Pasaulyje

### Įvykiai

* **Sausio 11** d. - William Herschel atrado du Urano palydovus - Titaniją ir Oberoną.
* **Sausio 19** d. - Mocarto 38-osios simfonijos premjera Prahoje.
* **Gegužės 13** d. - kapitonas Arthur Phillip išvyko iš Anglijos uosto Portsmuto įsteigti kalinių kolonijos Australijoje su 11 laivų, kuriuose buvo 700 kalinių ir mažiausiai 300 įgulos narių bei sargų.
* **Gegužė** - oranžistai užpuolė Vreeswijk, Harmelen ir Maarssen gyvenvietes; prasidėjo Olandijos respublikos pilietinis karas.
* **Liepos 18** d. - Jungtinės Valstijos sudarė savo pirmąją tarptautinę sutartį su Maroko sultanatu.
* **Rugsėjo 13** d. - į Olandijos respubliką įsiveržė Prūsijos kariuomenė. Per keletą savaičių 40 000 patriotų (iš 2 mln. Olandijos gyventojų) pasitraukė į Prancūziją.
* **Rugsėjo 17** d. – Pirmoji rašytinė konstitucija parašyta Amerikoje – JAV Konstitucija, kuri įteisino visų miestų, miestelių ir gyvenviečių savarankiškumą, nustatė demokratinės hierarchijos principus;
* **Gruodžio 7** d. – Delaveras (*Delaware*) paskelbta 1-ąja JAV valstija;
* **Gruodžio 12** d. – Pensilvanija (*Pennsylvania*) paskelbta 2-ąja JAV valstija;
* **Gruodžio 18** d. – Naujasis Džersis (*New Jersey*) paskelbta 3-čiąja JAV valstija.

**Nedatuoti Rusas Grigorijus Potiomkinas įkūrė Dniepropetrovską (rytų Ukraina), pavadinęs jį *Jekaterinoslavu* carienės Jekaterinos Didžiosios garbei. Dabartiniu pavadinimu miestas žinomas nuo 1926 m.

### Gimtadieniai

* **Lapkričio 18** d. – Lui Dageras, Prancūzijos dailininkas, fotografas, išradęs fotografavimo būdą (vėliau pavadintą išradėjo vardu) – dagerotipiją (m. 1851 m.).

### Mirtys

* **Lapkričio 15** d. – Kristofas Vilibaldas (fon) Gliukas, vienas žymiausių klasikinės operos vokiečių kompozitorių iš Bohemijos. Žymiausia opera – „Orfėjas ir Euridikė“ (g. 1714 m.).

## Nuorodos
# SETI

**SETI** (angl. S**earch for **E**xtra-**T**errestrial **I**ntelligence* – *nežemiško intelekto paieška*) – bendras pavadinimas įvairiems nežemiško intelekto paieškos projektams. Bendras jų bruožas paprastai yra nežemiškos kilmės signalų (radijo ir pan.) ieškojimas, kaip pagrindinis metodas.

Pirmąjį šiuolaikinį SETI eksperimentą 1960 m. įvykdė Frenkas Dreikas, Dreiko lygties autorius, ir pavadino jį Ozmos projektu (*Project Ozma*). Jis naudojo 25 m. diametro radioteleskopą, kuriuo tyrė Banginio Tau ir Eridano Epsilon žvaigždes.

1980 m. Karlo Sagano iniciatyva buvo įkurta nevalstybinė organizacija „Planetinė bendruomenė“ (*Planetary Society*), kurios vienas iš pagrindinių tikslų buvo nežemiškos gyvybės paieška.

Vėliau buvo vykdoma daug įvairių panašių projektų, tarp jų ir 1999 m. pradėtas „SETI namuose“ (*SETI@home*), kur kiekvienas norintis galėdavo iš interneto parsisiųsti specialią programą ir ji automatiškai analizuodavo dalį duomenų bei analizės ataskaitas siųsdavo į centrą. Iš viso jame dalyvavo virš 5 milijonų kompiuterių iš daugiau nei 200 šalių. SETI@home taip pat rėmė *Planetinė bendruomenė*.

Nors dauguma SETI programų signalų ieškodavo radijo spektre, kai kurios bandė tai daryti ir optiniame. Buvo imta prielaida, kad nežemiškos protingos būtybės gali siųsti signalus lazerio pagalba. Ši idėja pirmą kartą publikuota britų žurnale *Nature*, o pirmasis paieškos projektas neilgą laiką vykdytas 1980 m. Tarybų Sąjungoje.

## Taip pat skaitykite

* Astrobiologija
* Dreiko lygtis
* Fermi paradoksas
* Nežemiška civilizacija

## Nuorodos

* SETI institutas (ang.)
* SETI@home (ang.) Archyvuota kopija 2018-12-15 iš Wayback Machine projekto.
* Planetary Society (ang.)
# Katherine Moennig

**Katherine (Sian) Moennig** (g. 1977 m. gruodžio 29 d. Filadelfijoje) – JAV aktorė.

K. Moennig yra kilusi iš žinomos Holivudo aktorių šeimos. Jos motina buvusi Broadway – šokėja, vaidinusi įvairiuose filmuose, pavyzdžiui, *Funny Girl*, tėvas – smuikų gamintojas. Taip pat jos artima giminaitė yra Oskaro prizo laimėtoja Gwyneth Paltrow.

## Biografija

Moennig karjera prasidėjo 1987 metais teatre vaikams. Ten jinai parašė improvizuotą *Mikės pūkuotuko* versiją, kurioje ir pati suvaidino. Pabaigus mokyklą, Katherine išvyko į Niujorką, kur baigė *American Academy of Dramatic Art*. Vėliau du mėnesius atliko praktiką *Williamstown* teatrų festivalyje ir gavo vieną nesvarbią rolę Šekspyro komedijoje *As You Like It*.

Aktorės debiutas televizijų serialuose buvo 2000 metais filme *Young Americans*, kuriame suvaidino mergaitę apsimetančią berniuku tam, kad patektų į svarbią Rawley akademiją.

Nuo 2004 iki 2009 Katherine Moennig atliko vieną iš pagrindinių vaidmenų JAV-seriale *The L Word*, įkūnijusi androgeniškos išvaizdos plaukų stilistę *Shane McCutcheon*.

2009 metais aktorė vaidino serijale *Three Rivers* gydytoją *Dr. Miranda Foster*.

Nuo 2019 vyksta *The L Word: Generation Q* (*The L Word* pratęsimas).

## Filmografija

* *Young Americans* (2000) (kaip Jacqueline "Jake" Pratt)
* *The Ice People (2000)*
* *Slo-Mo* (2001)
* *Law & Order* (2001)
* *Love The Hard Way* (2001)
* *The Shipping News* (2001)
* *Law & Order: Special Victims Unit* (2003)
* *Invitation to a Suicide* (2004)
* *The L Word* (2004-2009)
* *Art School Confidential* (2006)
* *Three Rivers* (2009)
* *Dexter* (2010)
* *Ray Donovan* (nuo 2013)
* *My Dead Boyfriend* (2016)

## Nuorodos

* katherine-moennig.org Archyvuota kopija 2012-01-25 iš Wayback Machine projekto.
# Mary Wollstonecraft

| Mary Wollstonecraft |
| --- |
|  |
| Džono Opio nutapytas portretas |
| Gimė | 1759 m. balandžio 27 d. Spitalfildsas, Londonas, Anglija |
| Mirė | 1797 m. rugsėjo 10 d. (38 metai) Somerstaunas, Londonas, Anglija |
| Sutuoktinis (-ė) | Viljamas Godvinas (1797 m.) |
| Vaikai | Franses Feni Imlei ir Meri Šeli |
|  |
| Veikla | rašytoja, filosofė ir moterų teisių aktyvistė |
|  |
| Žinomas (-a) už | „Moters teisių apgynimas“ |

**Meri Volstonkraft** (**Mary Wollstonecraft**, /ˈwʊlstənkræft/ arba /ˈwʊlstənkrɑːft/; 1759 m. balandžio 27 d. – 1797 m. rugsėjo 10 d.) – anglų rašytoja, filosofė ir moterų teisių gynėja. Iki XX amžiaus pabaigos Volstonkraft gyvenimas, ypač romantiniai santykiai, sulaukė daugiau dėmesio nei jos kūryba. Šiandien Volstonkraft laikoma viena iš pirmųjų feminisčių filosofių, kurios tiek idėjos, tiek gyvenimas padarė įtaką kitų kartų feministėms ir feministams.

Per savo trumpą karjerą yra parašiusi romanų, traktatų, kelionių literatūros, išleidusi Prancūzijos revoliucijos istoriją, socialines normas mokančią knygą ir knygą vaikams. Volstonkraft žymiausias veikalas – „Moters teisių apgynimas“ (1792 m.), kuriame ji teigė, kad moterys iš prigimties nėra prastesnės už vyrus, o tokios atrodo tik todėl, kad neturi išsilavinimo. Veikale siūlo protu pagrįstą socialinę tvarką, kurioje tiek vyrai, tiek moterys turėtų būti traktuojami kaip racionalios būtybės.

Po Volstonkraft mirties našliu tapęs jos vyras 1798 m. paskelbė memuarų knygą apie savo mylimąją. Knygoje atskleistos intymios Meri detalės, neįprastas gyvenimo būdas, kas, pačiam vyrui nesitikint, stipriai pakenkė rašytojos reputacijai beveik šimtmečiui. Vis dėlto XX amžiaus sandūroje prasidėjus feministiniam judėjimui, Volstonkraft moterų lygybės gynimo ir normatyvinio moteriškumo kritikos svarba išaugo.

Po dviejų nelaimingų romanų su Henriu Fuseliu ir Džilbertu Imlei (su pastaruoju susilaukė dukters Feni Imlei) Volstonkraft susituokė su filosofu Viljamo Godvino, vieno iš anarchistinio judėjimo pradininkų. Meri Volstonkraft mirė sulaukusi 38 metų, palikdama keletą neužbaigtų rankraščių, praėjus 11 dienų po to, kai pagimdė savo antrąją dukrą Meri Šeli, vėliau tapusią žymia rašytoja, plačiai žinomą kaip „Frankenšteino“ autorę.

## Šaltiniai
# Walter Scott

Valteris Skotas (1822)
**Valteris Skotas** (angl. *Sir Walter Scott, 1st Baronet*) (1771 m. rugpjūčio 15 d. Edinburge – 1832 m. rugsėjo 21 d. Melrauze) – škotų novelistas, dramaturgas, romanų autorius ir poetas. Vienas garsiausių to laikmečio Europos ir pasaulio rašytojų.

Parašė daugybę istorinių novelių. Jo poezija ir novelės yra vis dar skaitomos ir laikomos klasika. Tarp daugybės jo darbų žinomiausi yra: „Dama iš ežero“ *(The Lady of the Lake)* 1810 m., „Aivenhas“ *(Ivanhoe)* 1819 m., „Rob Rojus“ *(Rob Roy)* 1817 m., „Vaverlis“ *(Waverley)* 1814 m., „Midlodiano širdis“ *(The Heart of Midlothian)* 1818 m. ir „Lamermuro sužadėtinė“ *(The Bride of Lammermoor)* 1819 m.

## Bibliografija

* Vaverlis, 1814 m. *(Waverley)*
* Gajus Maneringas, 1815 m. *(Guy Mannering)*
* Antikvaras, 1816 m. *The Antiquary*
* Rob Rojus 1817 m. (*Rob Roy)*
* Midlodiano širdis, 1818 m. *(The Heart of Midlothian)*
* Aivenhas, 1819 m. *(Ivanhoe)*
* Kenilvortas, 1821 m. *(Kenilworth)*
* Piratas, 1822 m. *(The Pirate)*
* Naidželo fortūnos, 1822 m. *(The Fortunes of Nigel)*
* Peverilo pikas, 1822 m. *(Peveril of the Peak)*
* Kventinas Durvardas, 1823 m. *(Quentin Durward)*
* Švento Ronano šaltinis, 1824 m. *(St. Ronan’s Well)*
* Redgauntletas, 1824 m. *(Redgauntlet)*
* Kryžiaus žygių pasakos, 1825 m. *(Tales of the Crusaders, consisting of The Betrothed and The Talisman)*
* Vudstokas, 1826 m. *(Woodstock)*
* Gražioji Perto mergelė, 1828 m. *(Chronicles of the Canongate, 2nd series, The Fair Maid of Perth)*
* Gėjeršteino Ana, 1829 m. *(Anne of Geierstein)*

## Galerija

* Paminklas Valteriui Skotui, (Edinburgas)
* Skulptūra Valteriui Skotui
* Namas kuriame gyveno Valteris Skotas, (Edinburgas)

## Šaltiniai

## Nuorodos

Vikicitatos

* Archyvas
* Biografija
* Portretai