Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Deng Xiaoping

| Deng Xiaoping 邓小平 |
| --- |
|  |
| Deng Siaopingas 1979 m. |
| Gimė | 1904 m. rugpjūčio 22 d. Sičuanas, Kinija |
| Mirė | 1997 m. vasario 19 d. (92 metai)  Pekinas, Kinija |
|  |
| Partija | Kinijos Komunistų Partija |
|  |
|  **Vikiteka** | Deng Xiaoping |

**Deng Siaopingas** (kin. 邓小平, pinyin: *Deng Xiaoping*; 1904 m. rugpjūčio 22 d. – 1997 m. vasario 19 d.) – Kinijos revoliucionierius ir valstybės veikėjas. Jis buvo Kinijos vadovu nuo 1978 m. iki pasitraukimo 1992 m. Po Mao Dzeduno mirties Deng vadovavo toli siekiančioms rinkos ekonomikos reformoms Kinijoje. Nors Deng niekada nėjo oficialių pareigų, tokių kaip valstybės vadovas, vyriausybės vadovas arba generalinis sekretorius (komunistų partijos vadovas), jis vis dėlto buvo laikomas svarbiausiu Kinijos Liaudies Respublikos vadovu nuo 1978 m. gruodžio mėn. iki 1992 m.

## Biografija

Deng Siaopingas gimė valstiečių šeimoje Sičuano provincijoje. Jis studijavo ir dirbo Prancūzijoje 1920-aisiais metais, kur jam didelę įtaką padarė marksizmo-leninizmo idėjos. 1923 m. jis prisijungė prie Kinijos komunistų partijos. Po Kinijos Liaudies Respublikos įkūrimo 1949 m. Deng dirbo Tibete ir kituose pietvakarių Kinijos regionuose tam, kad komunistų kontrolė įsitvirtintų.

1950 m. pradžioje Deng buvo pagrindinis Mao šalininkas. Tačiau 1960-aisiais metais, Deng neturėjo jokios įtakos Kinijos ekonomikos atstatymui po Didžiojo šuolio. Jo ekonominė politika buvo nesuderinama su Mao politine ideologija ir dėl to kultūrinės revoliucijos metu jis buvo du kartus atitolintas nuo partijos.

1978 m. Deng Siaopingas atgavo reikšmę partijoje ir Kinijos politikoje. Jis paveldėjo šalį, kupiną socialinių ir institucinių bėdų, kurios buvo kultūrinės revoliucijos ir kitų masinių politinių judėjimų, vykusių Mao laikais, padariniais. Deng Siaopingas priklauso antrajai Kinijos lyderių kartai ir yra laikomas naujo siocialistinio mąstymo pradininku, nes suderino Komunistų partijos ideologiją su rinkos ekonomika. Jis atidarė Kiniją užsienio investicijoms, pasaulinei rinkai ir ribotai privačiai konkurencijai. Būtent jam yra priskiriamas nuopelnas už tinkamos aplinkos sparčiai augančiai kiniškai ekonomikai sukūrimą ir šimtų milijonų Kinijos gyventojų gyvenimo sąlygų pagerinimą.

1989 m. vykusių Tiananmenio aikštės protestų metu Deng Siaopingas davė įsakymą jėga numalšinti šimtatūkstantines demonstracijas Pekino centre.

## Šaltiniai
# Estuarija

Dniepro-Bugo estuarija (Ukraina)
**Estuarija** (lot. *aestuarium* – užtvindomos upės žiotys) – pereinamoji vieta žiotyse, kurioje susilieja gėlas upės ir sūrus jūros vanduo. Esminis estuarijos požymis – potvynių veikiamo jūros (vandenyno) vandens maišymasis su upės vandeniu (tuo skiriasi nuo lagūnos). Jeigu jūros potvyniai yra nežymūs, ir bangavimas ar jūros srovės nepajėgia nuplauti upės nešmenų, paprastai formuojasi delta, o ne piltuvo formos estuarija.

Estuarijos linkusios susidaryti Žemės plutos žemėjimo vietose (tektoniniai judesiai), kai jūra po truputį užlieja upių slėnius.

Didžiausią planetoje La Platos estuariją formuoja susiliejusios Paranos ir Urugvajaus upės Pietų Amerikoje. La Plata skiria Argentiną ir Urugvajų, šiaurinėje jos pakrantėje įsikūręs Montevidėjas, o pietinėje – Buenos Airės. La Platos ilgis 290 km, plotis 48 km.

Estuarijas turi Obė, Jenisėjus, Temzė, Luara, Elbė, Sena ir kt.

## Šaltiniai
# Ngari prefektūra

| Ngari prefektūra 阿里地区 མངའ་རིས་ས་ཁུལ་ |
| --- |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+8) ------ vasaros: (UTC) |
|  |
| **Valstybė** |  Kinija |
| **Provincija** | Tibeto autonominis regionas |
| **Administracinis centras** | Šičuanhė |
| **Apskritys** | 7 |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 304 683 |
| **Plotas** | 95 465 km² |
| **Tankumas** (2007) | 3,19 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Ngari prefektūra |

**Ngari prefektūra** arba Ali prefektūra (kin. 阿里地区, pinyin: *Ālǐ Dìqū*, tibet. མངའ་རིས་ས་ཁུལ་  = *mnga' ris sa khul*) – prefektūra Kinijos Liaudies Respublikoje, Tibeto autonominio regiono rytinėje dalyje. Administracinis centras – Šičuanhė.

## Geografija

Prefektūra pietuose ribojasi su Nepalu, pietryčiuose ir rytuose su Indija (siena ginčytina, apima ginčytiną Aksai Čino kraštą), šiaurėje su Sidziangu. Ngari prefektūra apima istorinės Gugės karalystės žemes. Vėliau Ngari kartu su U ir Cango kraštais sudarė U-Cangą. Per teritoriją driekiasi Himalajai ir Transhimalajai, toliau šiaurėje prasideda plokščiakalniai ir dykros, o pačioje šiaurėje iškilęs Kunlunas. Gausu ežerų ir druskoežerių: Bangda, Pangongas, Dava, Goža, Longmu, Lumadžangdongas, Orba, Žari, Manasarovaras, Rakšastalis. Čia prasideda daug svarbių upių: Jarlung Dzangpo, Indas, Satledžas, Ghaghra.

* Tibetiečių klajoklių stovykla
* Tolingo šventyklos liekanos
* Gurla Mandatos kalnas
* Manasarovaras

## Tautinė sudėtis

* tibetiečiai: 91,65 %
* kinai (haniai): 7,72 %
* kinai (hujai): 0,27 %
* uigūrai: 0,1 %

## Administracinis suskirstymas

Prefektūra padalinta į 7 apskritis.

|  |
| --- |
|  |
| # | Pavadinimas | Administracinis centras | Gyventojų sk. (2010 m.) | Plotas (km²) | Gyventojų tankis (/km²) |
| 1 | Garo apskritis | Šičuanhė (Garas) | 16 901 | 13 179 | 1,28 |
| 2 | Burango apskritis | Burangas | 9657 | 24 602 | 0,39 |
| 3 | Dzandos apskritis | Tolingas (Dzanda) | 6883 | 18 083 | 0,38 |
| 4 | Rutogo apskritis | Rutogas | 9738 | 77 096 | 0,12 |
| 5 | Gegjajaus apskritis | Napugas | 15 483 | 46 117 | 0,33 |
| 6 | Gerdzė apskritis | Gerdzė | 22 177 | 135 025 | 0,16 |
| 7 | Cočeno apskritis | Cočenas | 14 626 | 22 980 | 0,63 |
# Šukos

**Šukos** – dantytas įrankis, naudojamas plaukų ar kito pluošto priežiūrai, tiesinimui ir valymui. Tai vienas iš seniausių archeologų rastų žmogaus įrankių. Seniausios rastos šukos pagamintos prieš 5000 metų Persijoje.

Labiausiai paplitusios medinės ir plastmasinės šukos. Praeityje plačiai naudotos šukos, pagamintos iš dramblio kaulo ir vėžlių šarvų, bet dėl šių gyvūnų nykimo tokių šukų gamyba sumažinta. Šukos gali skirtis savo forma ir paskirtimi. Pramonėje dažniausiai naudojamos šukuoti medvilnę.

Populiariojoje kultūroje šukos taip pat naudojamos kaip alternatyvus muzikinis instrumentas.
# Alipay

Alipay| Originalus pavadinimas | 支付寶 |
| Forma | dukterinė įmonė |
| Pramonė | finansinės paslaugos |
| Įkurta | 2004 m. |
| Centrinė būstinė | Hangdžou ,  Kinija |
| Holdingas | Alibaba Group |
| Tinklalapis | www.alipay.com |

**Alipay** (kin. 支付寶) – Kinijos mokėjimų internetu platforma, be kitų, teikianti sąlyginio deponavimo paslaugas, kuomet pirkėjas už prekes pardavėjui atsiskaito per „Alipay“ tik patvirtinęs, kad neturi pastabų dėl sandorio. Nuo 2014 m. yra didžiausia pasaulio mobiliųjų ir internetinių mokėjimų platforma. Yra per 400 mln. registruotų vartotojų. 2016 m. jai priklausė kiek daugiau nei pusė mokėjimų internetu Kinijos rinkos.

„Alipay“ biurai
2004 m. įsteigta „Alibaba Group“ koncerno bei jo įkūrėjo Jack Ma. „Alipay“ iš esmės yra „PayPal“ annalogas. Ją galima susieti su „Visa“, „MasterCard“ kortelėmis, vartotojams leidžiama apsipirkti „Taobao“, „Tmall“ parduotuvėse. Taip pat ja leidžia atsiskaityti 300 tarptautinių verslų orientuotų į Kinijos rinką bei 0,5 mln. įmonių Kinijoje.

2015 m. „Alibaba“ pranešė apie mokėjimų sistemos, atpažįstančios klientų veidus, vystymą.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* Oficiali svetainė (anglų k.)
# Gimstamumas

Pasaulio politinis žemėlapis pagal gimstamumą (2008 m.). Detalesnę informaciją galite rasti šalių pagal gimstamumą sąraše
Gimstamumas (raudona linija) ir mirtingumas (juoda linija) Lietuvoje 1950–2008 m.

Gimstamumas pasaulyje
1950–2050 m.
JTO, 2008 apsk., vidurinis variantas| metai | gimst. | metai | gimst |
| --- | --- | --- | --- |
| 1950-1955 | 37,2 | 2000-2005 | 21,2 |
| 1955-1960 | 35,3 | 2005-2010 | 20,3 |
| 1960-1965 | 34,9 | 2010-2015 | 19,4 |
| 1965-1970 | 33,4 | 2015-2020 | 18,2 |
| 1970-1975 | 30,8 | 2020-2025 | 16,9 |
| 1975-1980 | 28,4 | 2025-2030 | 15,8 |
| 1980-1985 | 27,9 | 2030-2035 | 15,0 |
| 1985-1990 | 27,3 | 2035-2040 | 14,5 |
| 1990-1995 | 24,7 | 2040-2045 | 14,0 |
| 1995-2000 | 22,5 | 2045-2050 | 13,4 |

**Gimstamumas** – demografinis rodiklis, nusakantis, kiek gimimų per metus tenka 1000 gyventojų tam tikroje teritorijoje.

2008 m. valstybių gimstamumas svyravo nuo 7,64 gimimų/1000 gyventojų per metus Japonijoje iki 51,6 gimimų/1000 gyventojų per metus Nigeryje. Lietuvos gimstamumas 2009 m. buvo 9,11 gimimų 1000 gyventojų. Viso pasaulio gimstamumas 2009 m. buvo 19,95 gimimų/1000 gyventojų per metus. Pasaulio gimstamumas jau daugiau nei 100 metų mažėja, bet kadangi mirtingumas mažėja sparčiau, apskritai gyventojų skaičius didėja. Kadangi išsivysčiusiose šalyse mirtingumo mažėjimas sulėtėjo, o gimstamumas ir toliau mažėja, jų populiacija auga lėčiau arba mažėja. Mažiau išsivysčiusiose šalyse gimstamumas pradėjo mažėti vėliau.

Naudojant gimstamumą ir mirtingumą galima apskaičiuoti ir teritorijos natūralų prieaugį (natūraliu vadinamas todėl, kad nekreipia dėmesio į migraciją). Gimstamumas priklauso nuo teritorijos pasiskirstymo pagal amžių, todėl nenusako, kiek vidutiniškai vaikų pagimdo moteris. Tam yra naudojami kiti rodikliai.

Tiek labai didelis, tiek labai mažas gimstamumas yra laikomas blogu dalyku. Gimstamumu rūpinasi nemaža dalis valstybių valdžių. Kai kuriose valstybėse (pvz., Kinijoje) gimstamumą norima sumažinti, kitose (pvz., Lietuvoje, Italijoje) – padidinti. Vienas iš būdų didinti gimstamumą yra duoti pinigines išmokas naujoms motinoms. Gimstamumas mažinamas informacijos apie kontracepciją platinimu, privilegijų mažiau vaikų turinčioms šeimoms suteikimu ir kitais būdais. Paprastai didelis gimstamumas yra asocijuojamas su prasta sveikata, maža vidutine gyvenimo trukme, prasta gyvenimo kokybe, žemesne moterų padėtimi ir prastesniu švietimu.

## Taip pat skaitykite

* Mirtingumas
* Sąrašas: Šalys pagal gimstamumą

## Šaltiniai
# IATA oro uosto kodas

Keleivio, vykstančio į Uralsko oro uostą, bagažas pažymėtas URA IATA kodu.
**IATA oro uosto kodas** (angl. *International Air Transport Association airport code*) – kodas, sudaromas iš trijų raidžių ir Tarptautinės oro transporto asociacijos naudojamas žymėti daugeliui pasaulio oro uostų. Oficialiuose leidiniuose oro uostai save žymi Tarptautinė civilinės aviacijos organizacijos kodu, o ne IATA kodu.

IATA kodas įprastai žymimas ant keleivių bagažo.

Šių kodų naudojimas apibrėžtas 769 rezoliucijoje, šiuos kodus IATA peržiūri kas pusę metų.

IATA kodu taip pat žymimos ir geležinkelių stotys.

## Taip pat skaitykite

* Tarptautinė oro transporto asociacija

## Šaltiniai
# Kaligrafija

**Kaligrafija** (gr. kallos – grožis + *grapho* – rašau) – dailyraštis, gražaus ir raiškaus rašymo menas.

Puošia tekstą, daro jį emocingesnį, vaizdingesnį. Svarbiausias kaligrafijos elementas – ranka rašytas arba pieštas šriftas. Kaligrafinis raštas puošiamas ornamentais, inicialais, spalvinamas.

Populiarus rankraštinėse knygose, taikomosios grafikos kūriniuose, laiškuose, senųjų Rytų šalių, islamo mene (kufiškasis raštas); ypač buvo paplitęs viduramžiais. Kaligrafijos raida susijusi su šrifto istorija bei stilistine dailės evoliucija.

## Svarbiausios tradicijos

* Vakarietiškoji kaligrafija
* Armėnų kaligrafija
* Gruzinų kaligrafija
* Žydų kaligrafija
* Islamiškoji kaligrafija: Arabų kaligrafija, Persų kaligrafija, Osmanų kaligrafija
* Indiškoji kaligrafija
* Kinų kaligrafija
* Japonų kaligrafija
* Korėjiečių kaligrafija
* Mongolų kaligrafija

## Šaltiniai

## Literatūra

* Kaligrafijos ir šrifto pagrindai: vadovėlis (sud. Albertas Gurskas). - Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2006. - 223 p.: iliustr. - ISBN 9955-624-35-3

## Nuorodos

* Kaligrafijos pavasaris // Literatūra ir menas, 2007-04-27
# Panpanas

| Transmalakinės prekybos šalis |
| --- |
| Panpanas |
|  |
|  |
| Šalis | Malaizija |
| Tautos | monai-khmerai?, proto-malajai |
| Valstybės | III-V a. |
|  |
| Tikėtina valstybės vieta |

**Panpanas** (kin. 盘盘, pinyin: *Panpan*) – induizuota valstybė Malakos pusiasalio rytinėje pakrantėje, viena seniausių Malajų salyne. Ji žinoma tik iš kinų šaltinių, ir dėl jos vietos yra ginčijamasi. Galimos valstybės lokalizacijos yra dabartinės Kelantano arba Terenganu valstijos Malaizijoje. Yra hipotezė dėl jos tapatybės su vėlesne Patanio valstybe. Labiausiai įsigalėjusi teorija sieja Panpaną su Terenganu.

## Istorija

Karalystės pradžia sietina su I m. e. tūkst. stiprėjančia Transmalakinės prekybos reikšme tarp Indijos ir Kinijos.

Kinų šaltiniai mini šios valstybės pasiuntinius 529, 533, 534, 535, 571, 616 ir 637 m.

Tikėtina, kad I tūkst. viduryje valstybė pripažino stipresnės Langkasukos hegemoniją. VIII a. pabaigoje Langkasuką nukariavo Šrividžaja, ir ši tapo jos vasale. Nuo tada bet kokios žinios apie šią valstybę nutrūksta.

|  |  |
| --- | --- |
| **Induistinės malajų valstybės** |  |
| Transmalakinė prekyba (Malakos pusiasalis): Tambralinga | Kedahas | Langkasuka | Čitu | Panpan | Ganga Negara Sumatra: Kandali | Šrividžaja | Melaju | Minanga | Dharmasraja | Panai |
# Tangutai

**Tangutai** – Azijos tauta, gyvenusi dabartinės Kinijos teritorijoje, Gansu ir Šaansi provincijos vakaruose. Tangutų gyventa ir dab. Vidinės Mongolijos autonominio regiono pietvakarinėje dalyje. Ši tauta kalbėjo tangutų kalba, priskiriama tibetiečių-mianmariečių kalbų šeimai. Būta tangutų rašto.

Buvo sukūrę Si Sia valstybę, ji egzistavo 982–1227 m. (karalystė paskelbta 1038 m.). Valstybine religija tapo budizmas. Neretai vykdavo tangutų karai su kinais, juose tangutus dažnai lydėdavo sėkmė. Egzistavus tangutų tautos sukurtą civilizaciją atskleidė Chara Choto miesto kasinėjimai.

Tangutai vertėsi drėkinamąja žemdirbyste ir klajokline gyvulininkyste. Be to, buvo prekybos tarp Vidurinės Azijos ir Kinijos tarpininkai. Tam sąlygas sudarė geografinė padėtis – tangutai gyveno rytiniame Šilko kelio pakraštyje.

1227 m. Si Sia valstybę užgrobė mongolai. Tai lėmė, jog dalis tangutų asimiliavosi su dabartinėje Činghai provincijoje gyvenančiais tibetiečiais; likusius tangutus asimiliavo mongolai bei kinai.

## Išnašos