# Bahreinas

| Bahreino Karalystėarab. مملكة البحرين *Mamlakat al-Baḥrayn* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vėliava | Herbas |

 |
| **Himnas:**„Mūsų Bahreinas“ |
|  Bahreinas žemėlapyje |
| **Valstybinė kalba** | arabų |
| **Sostinė** ir didžiausias miestas | Menama |
| **Valstybės vadovai**  • Karalius  • Princas  • Ministras pirmininkas |  Hamad bin Isa Al Khalifa Salman bin Hamad bin Isa Al Khalifa Khalifa bin Salman Al Khalifa |
| **Plotas**  • Iš viso  • % vandens |  785 km2 (181) 0 % |
| **Gyventojų**  • 2020  • Tankis |  1 501 635 (150) 1 912,7 žm./km2 (3) |
| **BVP**  • Iš viso  • Vienam gyventojui | 2019 41 607 mlrd. $ (91) 27 538 $ (33) |
| **Valiuta** | Bahreino dinaras (BHD) |
| **Laiko juosta**  • Vasaros laikas | UTC+3 netaikomas |
| **Nepriklausomybė** Paskelbta Pripažinta | nuo Persijos 1783 m.  |
| **Interneto kodas** | .bh |
| **Telefono kodas** | 973 |
| **Kirčiavimas** | Bahrei̇̃nas  |

**Bahreinas** (arab. البحرين = *al-Baḥrayn*; oficialiai **Bahreino Karalystė**, arab. مملكة البحرين = *Mamlakat al-Baḥrayn*) – salų valstybė Persijos įlankoje, Artimuosiuose Rytuose. Sostinė – Menama. Bahreiną sudaro 35 salos, iš kurių didžiausia Bahreino sala (572 km²). Bahreinas Karaliaus Fahdo tiltų tinklu sujungtas su Saudo Arabija. 2014 m. šalyje gyveno 1,3 mln. gyventojų.

Tikima, kad Bahreino teritorijoje gimė dilmunų civilizacija – viena seniausių civilizacijų Artimuosiuose Rytuose. Vėliau šioje teritorijoje valdė partai ir sasanidai. Bahreinas tapo viena pirmųjų šalių, kurioje išplito islamas (628 m.). Nuo 1521 m. Bahreiną valdė Portugalija. 1602 m. valdžią perėmė Safavidų dinastija, o nuo 1783 m. šalį valdo Kalifų karališkoji šeima.

Bahreino ekonomika nesiejama su nafta, labiausiai investuojama į bankinį ir turizmo sektorius. Šalies sostinėje Menamoje yra įsikūrusios daug investicinių kompanijų. Bahreinas yra 48-tas pasaulyje pagal žmogaus socialinės raidos indeksą.

## Etimologija

Bahreinas apie 1745 m. žemėlapyje
Bahreino vardas arabų kalba reiškia „dvi jūros“. Nors vertimas yra labai aiškus, tačiau kurios dvi jūros turėtos omenyje sukuriant vietovardį, nėra aišku. Maždaug 1000 metų, iki pat XVIII a. Bahreino vardu buvo vadinama Arabijos pusiasalio juosta nuo Šat al Arabo vakaruose iki Hormūzo sąsiaurio rytuose.

## Istorija

|  |
| --- |
| **Bachreino regiono istorija** |
| Dilmunas, Maganas |
| *Rašidunai > Omejadai > Abasidai* |
| Karmatai |
| Ujunidų dinastija |
| Usfuridų dinastija |
| *Ormuzas* |
| Džebridų dinastija |
| Muntafikų dinastija, Portugalai |
| *Osmanų imperija* |
| Bani Chalidai |
| *Saudo Arabija*, Bahreinas, Kataras, Kuveitas, JAE |

Bahreinas gyvenamas nuo ankstyvos senovės. Čia klestėjusi Dilmuno civilizacija, kuri vykdė intensyvią prekybą su Mesopotamija bei Indo slėnio civilizacija. Saro, Kalat al Bahreino archeologinės vietovės yra kilusios iš šio laikotarpio. Vėliau Dilmuną užėmė kasitai, asirai. VI–III a. pr. m. e. Bahreinas pateko į Achemenidų Persijos sudėtį. Apie 250 m. pr. m. e. kontrolę perėmė Partai. Europiečiams Bahreinas tapo žinomas po Nearcho kelionės ir graikų buvo pavadintas Tylu. Sasanidų valdymo laikais Bahreinas sudarė Mišmahigo provinciją.

Bahreino tvirtovės ir senovinės gyvenvietės liekanos
Kurį laiką Bahreinas buvo svarbus krikščionių nestorirečių centras, bet 628 m. kraštas islamizuotas Al Alaa al Hadramio. 899 m. Bahreiną užėmė izmailitų Karmatų sekta, vėliau apiplėšusi pačią Meką. 1076 m. salą ėmė valdyti Ujunidų dinastija. 1235 m. Bahreiną užėmė persai, bet 1253 m. beduinų Usfuridų klanas išvijo persus. XIV a. Bahreinas pateko į Omano jūrinę imperiją, mokėjo duoklę Hormūzui, tuo tarpu pačią salą valdė vietinės beduinų grupuotės.

1521 m. Bahreiną užėmė portugalai ir valdė 80 metų, besinaudodami vietinių sunitų parama. 1602 m. portugalų valdžią nutraukė Safavidai, sustiprinę šiizmo įtaką saloje. Persų valdymo laikotarpiu bahreiniečių klanai išlaikė savo autonomiją. XVIII–XIX a. Bahreiną valdė įvairios nuolat tarpusavy kariaujančios arabų grupuotės iš Kuveito, Saudo Arabijos, Omano. 1868 m. Bahreino klanai sudarė sąjungą su Britanija, britai pripažino bahreiniečių savivaldą ir suteikė jiems karinę apsaugą, tačiau 1892 m. Britanija visiškai uzurpavo Bahreiną. Prieš britus pradėti sukilimai.

Iki 1957 m. britai išlaikė savo faktinę valdžią Bahreine per marionetinius monarchus. Į Bahreiną pretenzijas reiškė Iranas, tai skatino įtampą tarp vietos šiitų ir sunitų. Britai įvairiomis priemonėmis bandė mažinti persų įtaką saloje. XX a. pr. Bahreinas labiausiai garsėjo dėl perlų gavybos, bet nuo 1931 m. čia suklestėjo naftos pramonė. 1932 m. tapo pirmąja arabų šalimi, kurioje buvo atrasta naftos.

Po Antrojo pasaulinio karo vėl prasidėjo sukilimai prieš britus, vietiniai žydai buvo priversti apleisti kraštą. 1957 m. Iranas paskelbė Bahreiną savo 14-ąja provincija. Britanija ir Arabų šalys pasmerkė tokius Irano veiksmus, mažinant šiitų įtaką, į Bahreiną atgabenta daug sunitų arabų iš kitų šalių, imigrantų iš britų kolonijų. 1970 m. JTO sprendimu buvo nutarta suteikti Bahreinui nepriklausomybę. 1971 m. ji buvo paskelbta, šalis įstojo į Arabų lygą.

Dėl naftos bumo šalis pasiekė ekonominį klestėjimą, o prasidėjus Libano pilietiniam karui, Artimųjų Rytų finansų centras persikėlė iš Beiruto į Manamą. Po 1979 m. Irano islamo revoliucijos, vietiniai šiitai organizavo nesėkmingą perversmą. Po XX a. pab. neramumų, 1999 m. monarchu buvo išrinktas Hamad ibn Isa Al Khalifa, kuris atliko nemažai reformų (parlamento rinkimus, moterų rinkimo teisę, paleido politinius kalinius). 2002 m. šalis oficialiai tapo Bahreino Karalyste. 2001 m. Bahreinas ir Kataras išsprendė teritorinius konfliktus dėl Havaro salų. 2011 m. prasidėjus „Arabų pavasariui“, dideli neramumai vyko ir Bahreine.

## Politinė sistema

Bahreino žemėlapis

## Administracinis suskirstymas

Bahreinas suskirstytas į 5 muchafazas:

|  |  |
| --- | --- |
| **Žemėlapis** | Muchafazos |
|  |
| **1.** Sostinės muchafaza |
| **2.** Vidurinė muchafaza |
| **3.** Muharako muchafaza |
| **4.** Šiaurės muchafaza |
| **5.** Pietų muchafaza |

## Geografija

Saulėlydis Budaijos įlankoje
Bahreinas susideda iš 33 salų, esančių Persijos įlankoje, tarp Arabijos ir Kataro pusiasalių: didžiausią dalį teritorijos užima Bahreino sala, kitos didesnės salos – Muharakas, Sitra, Havaro salos ir Um an Nasanas. Bahreino salą su Saudo Arabija jungia didžiulis pylimas, kuriuo eina automobilių kelias. Salos sudarytos daugiausia iš klinčių. Paviršius – žemuma. Didžiausias aukštis 135 m (Duchano kalva Bahreino salos viduryje). Salose vyrauja smėlio dykumos, akmeningos stepės ir įdruskėjusios pelkės, vadinamos sebchomis.

### Klimatas

Klimatas karštas ir labai sausas, priskiriamas dykumų klimato (BW) kategorijai. Sausį temperatūra 10-20 °C, liepą 30-38 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis 70 mm, per metus niekada neiškrenta daugiau 100 mm kritulių. Lyja beveik tik žiemos mėnesiais. Vandens temperatūra Bahreino įlankoje rugpjūčio mėn. pakyla iki 35 °C, vandens druskingumas 48 %. Dažnos dulkių audros.

| [slėpti] **Muharako klimatas**  |
| --- |
| Mėnuo | Sau | Vas | Kov | Bal | Geg | Bir | Lie | Rgp | Rgs | Spa | Lap | Gru | Metinis |
| Vid. temperatūra °C | 17 | 18 | 21 | 25 | 30 | 33 | 34 | 34 | 33 | 29 | 25 | 19  | 27 |
| Krituliai mm | 15 | 16 | 14 | 10 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 11  | 71 |
| *Duomenys: Bahreino klimatas, Muharakas 2014 04 29* |

### Augmenija ir gyvūnija

Būdinga kserofitinė ir halofitinė augalija. Daug paukščių. Bahreino įlankoje veisiasi baltieji ir tigriniai rykliai, sardinės, lašišos, tunai, medūzos, jūrų žvaigždės, jūrų ežiai, vėžiagyviai, aštuonkojai ir kiti moliuskai. Yra apie 2000 koralų rūšių.

## Ekonomika

Bahreinas buvo vienas iš pagrindinių perlų rinkimo centrų, bei jų gavyba sumažėjo XX a. 1931 m. buvo atrasta nafta, iš kurios pelno buvo rengiami šalies modernizavimo projektai, daugiausia šalies sveikatos apsaugos ir švietimo sistemose. Nafta ir jos produktai sudaro 60 % Bahreino eksporto, bet prognozuojama kad nafta Bahreine išseks jau po 10–20 metų. Šalyje yra aliuminio lydymo, chemijos pramonės (plastikai, dažai), bankininkystės ir finansų (šaliai priklauso ketvirtadalis „Gulf Air“ oro transporto bendrovės akcijų), laivų taisymo ekonomikos šakos. Yra žvejybos pramonė, auginami vaisiai ir daržovės (Bahreinas įsivežė žemės ir įrengė drėkinimo sistemas, tik todėl čia galimas vaisių ir daržovių auginimas), bet dauguma jų yra eksportuojama.

Pagrindiniu šalies prekybos partneriu yra Saudo Arabija.

## Demografija

Bahreino populiacijos kitimas 1960–2010 m. Per šį laikotarpį Bahreino gyventojų skaičius išaugo beveik 8 kartus. Šalies populiacija grafike yra pateikiama tūkstančiais.
Bahreinas yra viena iš tankiausiai apgyvendintų valstybių pasaulyje. Maždaug du trečdaliai gyventojų yra arabai. Be to, didelę populiacijos dalį sudaro persai. Pagrindinė kalba – arabų. Kitos plačiau paplitusios kalbos yra anglų, persų ir urdu. Pasak 2001 m. surašymo, 15 m. ir vyresnių žmonių raštingumas šalyje yra 86,5 % (vyrų – 88,6 %, moterų – 83,6 %). Anot 2009 m. apskaičiavimų, vidutinė numatomo gyvenimo trukmė skaičiuojant nuo gimimo Bahreine yra 75,16 metų (vyrų – 72,64 m., moterų – 77,76 m.) – kiek didesnė nei Lietuvos. Gyventojų amžiaus struktūra:

* 0-14 metų: 25,9 %
* 15-64 metų: 70,2 %
* 65 metų ir vyresni: 3,9 % (2009 m. apsk.)

### Religija

Oficiali Bahreino religija yra islamas, kurią praktikuoja didžioji dalis šalies gyventojų. Tiesa, dėl imigrantų antplūdžio iš nemusulmoniškų valstybių (daugiausiai Indijos, Filipinų ir Šri Lankos) musulmonų procentas šalyje pastaruoju metu sumažėjo. Pasak 2001 m. surašymo, musulmonai sudaro 81,2 % šalies gyventojų, krikščionys – 9 %, kiti – 9,8 %.. Anot neoficialių šaltinių, 33 % Bahreino musulmonų yra sunitai, 66 % – šiitai.

## Kultūra

## Kita informacija

* Bahreino ryšiai
* Bahreino transportas
* Bahreino karinės pajėgos
* Bahreino tarptautiniai santykiai
* Bahreino šventės

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Lietuvos Užsienio reikalų ministerijos Rekomendacija keliaujantiems į šią šalį[neveikianti nuoroda]