Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Huanghė

| Huanghė |
| --- |
|  Huanghės aukštupys Činghajuje |
| **Ilgis** | 5464 km |
| **Baseino plotas** | 752 000 km² |
| **Vidutinis debitas** | 2571 m³/s |
| **Ištakos** | Tibeto kalnynas |
| **Žiotys** | Geltonoji jūra |
| **Šalys** | Kinijos Liaudies Respublika |
|  |
|  **Vikiteka** | Huanghė |

**Huanghė**, **Chvangchė**, **Hvanghė**, arba **Geltonoji upė** (kin. 黃河, pinyin: *Huánghé*) – antroji pagal ilgį Kinijos upė (4700 km) bei viena ilgiausių pasaulio upių. Upė teka per devynias KLR provincijas (arba autonominius vienetus): Činghai, Sičuaną, Gansu, Ningsia, Vidinę Mongolija, Šensi, Šansi, Henaną ir Šandongą.

## Geografija

Upės ištakos – Tibeto kalnyno rytuose, Činghai provincijoje. Prasideda daugiau nei 4000 m aukštyje, prateka Orin Nuro ir Džarin Nuro ežerus, toliu teka Kunluno ir Nanšano pašlaitėmis. Vidurupyje Huanghė kerta Ordoso ir Lioso plynaukštes, sudaro plačią salpą. Žemiau giliais tarpekliais prasiveržia per Šansi kalnus ir paskutinius 700 km vingiuoja Didžiąja Kinijos lyguma. Geltonosios upės žiotys yra Šandonge, Donginge (*Dongying*). Upė įteka į Geltonosios jūros dalį, Bohaivano įlanką, ir sudaro deltą.

Upės režimas musoninis, vasarą kyla poplūdžiai, kurių metu upės vandens lygis pakyla nuo 4-5 m lygumose iki 15-20 m kalnuose. Geltonoji upė ardo tirpias Lioso plynaukštės ir Šansi kalnų uolienas ir neša jas žemyn link jūros. Iš viso upė per metus nuneša ~1300 mln. tonų nešmenų (daugiausiai iš visų pasaulio upių). Nešamos uolienos kartais patvenkia vagą ir sukelia katastrofiškus potvynius.

Huanghės vanduo naudojamas drėkinimui, įrengtos kelios hidroelektrinės. Didžiuoju Kinijos kanalu sujungta su Hvaihės upe. Laivuojama žemupyje ir atskiruose ruožuose aukščiau.

Geltonosios upės slėnis tankiai apgyvendintas. Didžiausi miestai prie upės: Landžou, Uhajus, Baotou, Kaifengas, Dzinanas.

* Hukou krioklys
* Upė Landžou mieste
* Tarpeklis ties Liudziasija
* Upės gausiai nešamos sąnašos išsilieja į Geltonąją jūrą

## Reikšmė

Geltonoji upė Kinijoje vadinta ir „Kinijos pasididžiavimu“ (*Zhōngguó de Jiāoào*), ir „Kinijos sielvartu“ (*Zhōngguó de Tòng*). Nuo 602 m. pr. m. e. upė bent penkis kartus smarkiai keitė savo vagą, pylimus pralaužė daugiau nei 1500 kartų. 1194 m. pakitus vagai Hvai upės drenažo sistema buvo išvesta iš rikiuotės artimiausiems 700 metų. Geltonosios upės dumblas užkimšo Huai žiotis, tūkstančiai žmonių neteko savo namų. Dabartine vaga upė ėmė tekėti 1897 m., paskutinis didelis pasikeitimas buvo 1855 m.

Upė yra geltonos spalvos, nes plukdo daug smulkaus aleurito iš Lioso plynaukštės. Šimtmečius plukdytos sąnašos lėmė tai, kad upė teka aukščiau nei aplinkinės dirbamos žemės, ir jos potvyniai labai pavojingi. Per Huanghės potvynius žūdavo daugybė žmonių: 1887 m. – 900 000-2 000 000 aukų, 1931 m. – 1 000 000-3 700 000 aukų.

Kartais Geltonoji upė poetiškai pavadinama Džou Liu (*Zhuo Liu* 濁流) – „Purvinąja Srove“. Kinai turi posakį „kai Geltonoji upė bus skaidri“, kuris reiškia tą patį kaip „kai lazda sužaliuos“.

Provincijų Hebei ir Henano pavadinimai tiesiogiai susiję su Huanghe: jie reiškia atitinkamai „į šiaurę“ ir „į pietus nuo upės“.

## Šaltiniai
# Jungtinių Valstijų karinės oro pajėgos

JAV karinių oro pajėgų herbas
**Jungtinių Valstijų karinės oro pajėgos** (angl. *The United States Air Force (USAF)*) – Jungtinių Amerikos Valstijų ginkluotųjų pajėgų dalis. Iš pradžių jos priklausė JAV sausumos pajėgoms, bet pagal 1947 m. Nacionalinio saugumo aktą 1947 m. rugsėjo 18 d. buvo suformuotas atskiras kariuomenės skyrius. Tai vėliausiai suformuotas JAV kariuomenės skyrius. JAV KOP „2010 m. pajėgumo ataskaitoje“ išdėstytos šios funkcijos: branduolinio atgrasymo operacijos, specialiosios operacijos, pranašumas ore, visuotinė integruota žvalgyba ir stebėjimas, pranašumas kosmose, vadovavimas ir kontrolė, pranašumas kibernetinėje erdvėje, personalo gelbėjimas, greitas puolimas visame pasaulyje, partnerysčių užmezgimas, greitas judumas visame pasaulyje ir greitas karinių pajėgų palaikymas.

2009 m. JAV KOP tarnyboje buvo 5 573 pilotuojami orlaiviai (3 990 priklausė KOP, 1 213 – Oro erdvės apsaugos pajėgoms; ir 370 – Karinių oro pajėgų rezervui), maždaug 180 bepiločių karinių orlaivių, 2 130 ore paleidžiamų sparnuotųjų raketų, ir 450 tarpžemyninių balistinių raketų. 2008 m. rugsėjį JAV KOP aktyvioje tarnyboje buvo 330 159 kariškių, 68 872 kariškių tarnavo rinktiniame rezerve ir 94 753 – Oro erdvės apsaugos pajėgose. Taip pat JAV KOP dirbo 151 360 civilių asmenų, o pagalbinėje Civilinėje oro erdvės patruliavimo tarnyboje buvo daugiau nei 60 000 narių. JAV KOP yra didžiausios oro pajėgos pasaulyje.

Karinių oro pajėgų departamentui vadovauja civilis Karinių oro pajėgų sekretorius, kuris tvarko visus administracinius ir politinius reikalus. Karinių oro pajėgų departamentas yra Gynybos departamento, kuriam vadovauja Gynybos sekretorius, padalinys. Aukščiausias Karinių oro pajėgų departamento karininkas yra Karinių oro pajėgų vadas.

## Išnašos

## Taip pat skaitykite

* Jungtinių Valstijų kariuomenės oro pajėgos

|  |
| --- |
| **JAV karinės aviacijos istorija** |
|  **JAV Ryšių korpuso Aeronautikos skyrius · JAV Ryšių korpuso Aviacijos sekcija · Karinės aeronautikos skyrius · JAV Armijos Oro tarnyba · JAV Armijos Oro korpusas · JAV Armijos Oro pajėgos · JAV Karinės oro pajėgos**  |
# Stroncis

| Stroncis (Sr)
  |
| --- |
|  |
| Periodinė grupė |
Šarminis žemės metalas
 |
| Atomo numeris | 38
  |
| Išvaizda |
?  |
| Atomo savybės
  |
| Atominė masė (Molinė masė) |
87,62(1) а.m.v. (g/mol)
 |
| Atomo spindulys |
215 pm
 |
| Jonizacijos energija (pirmas elektronas) |
549,5 kJ/mol (eV)
 |
| Elektronų konfigūracija | [Kr] 5s²
 |
| Cheminės savybės
  |
| Kovalentinis spindulys |
191 pm
 |
| Jono spindulys |
? pm
 |
| Elektroneigiamumas |
0,95 (pagal Polingą)
 |
| Elektrodo potencialas |
?
 |
| Oksidacijos laipsniai |
?
 |
| Termodinaminės savybės
  |
| Tankis |
2,54 g/cm³ |
| Šiluminė talpa |
? J/(K·mol)
 |
| Šiluminis laidumas |
35,3 W/(m·K)
 |
| Lydymosi temperatūra |
1042 K
 |
| Lydymosi šiluma |
8,19 kJ/mol
 |
| Virimo temperatūra |
1655 K
 |
| Garavimo šiluma |
136,9 kJ/mol
 |
| Molinis tūris |
34,50 cm³/mol
 |
| Kristalinė gardelė
  |
| Kristalinė gardelė |
?
 |
| Gardelės periodas |
? Å
 |

**Stroncis** – cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas **Sr**, eilės numeris 38.

## Pavadinimo kilmė

Mineralas stroncianitas, iš kurio išgautas stroncis, pavadintas Škotijos kaimelio *Strontian* garbei, kurio kasyklose buvo išgaunamas švinas.

Stroncio liepsnos testas
Vikižodynas
# Neutroninė žvaigždė

RX J1856.5-3754, vienos artimiausių Saulei neutroninių žvaigždžių nuotrauka rentgeno spinduliuose. Šio žvaigždės masė maždaug lygi Saulės masei, skersmuo – keletas kilometrų, paviršiaus temperatūra apie 434 000°K.
**Neutroninė žvaigždė** – labai mažų žvaigždžių tipas, viena paskutiniųjų žvaigždžių evoliucijos stadijų. Matmenys – keliasdešimt kilometrų, o masė tarp 1,4–3 *M*☉
. Pasižymi itin stipriu Rentgeno spinduliavimu, magnetiniu lauku, temperatūra bei dideliu sukimosi greičiu.

Pulsarai, magnetarai yra neutroninės žvaigždės.

## Atradimas

1933 m., praėjus metams po neutronų atradimo, Walter Baade ir Fritz Zwicky teoriškai numatė neutroninių žvaigždžių egzistavimą. J. Robert Oppenheimer (1904–1967) ir G. M. Volkoff 1939 m. apskaičiavo teorinį neutroninės žvaigždės modelį. 1967 m. astronomai Jocelyn Bell ir Antony Hewish atrado radioimpulsus, kuriuos paaiškino kaip sklindančius iš neutroninės žvaigždės.

## Sandara

Žvaigždė sudaryta beveik vien iš neutronų. Kadangi tankis (1016-1018 kg/m³) artimas branduolio tankiui, tai reiškia, kad elektronai praktiškai „prispausti“ prie branduolio – elektronui susijungus su protonu, susidaro neutronas. Neutroninė žvaigždė primena vientisą didelį atomo branduolį.

## Susidarymas

Yra keli susidarymo būdai:

* Po II ir I b/c supernovų sprogimų. Supernovos masė – apie 8 Saulės masių. Jei žvaigždės masė didesnė – susidaro juodoji skylė, jei mažesnė – supernovos sprogimas neįvyksta, o susidaro baltoji nykštukė.
* Užgesus baltajai nykštukei.

## Savybės

Neutroninės žvaigždės temperatūra iš pradžių siekia 100 milijardų kelvinų. Neutrinų spinduliavimas atima daug energijos ir jau po metų temperatūra nukrinta iki 1 milijardo kelvinų. Jos yra šiek tiek panašios į baltąsias nykštukes, nes tiek vienos, tiek kitos susidaro susitraukiant mirusioms žvaigždėms. Tačiau neutroninės žvaigždės daug mažesnės už baltąsias nykštukes, tačiau jų masė gali siekti net 5 Saulių masę. Būtent dėl tokios masės kolapsas į neutroninę žvaigždę yra labai spartus ir smarkus. Greitai kolapsuojančios žvaigždės milžinės (daugiau nei 3 Saulių masės) viduje susidaro ypatingos sąlygos, kurioms esant protonai jungiasi su neigiamą krūvį turinčiais elektronais, ir taip susidaro krūvio neturintys neutronai. Šios dalelės, neturėdamos krūvio, gali susispausti iki neįtikėtino tankio.

Viena iš neįprastų dangaus kūno savybių yra ta, kad didėjant masei, mažėja žvaigždės matmenys. Kaip ir baltosios nykštukės, jos taip pat turi ribinę masę, kurią viršijus gravitacinės jėgos „sutraiško“ neutronus ir žvaigždė kolapsuoja į juodąją skylę. Standartinės neutroninės žvaigždės (ne pulsaro ir ne magnetaro) sandara yra viena keisčiausių struktūrų Visatoje – kietas paviršius dengia viduje kunkuliuojančią karštą medžiagą, o virš jo laikosi labai plona karštos plazmos atmosfera. Neutroninės žvaigždės sukasi apie savo ašį sekundės dalių periodais, be to, jos turi labai stiprius magnetinius laukus, trilijonus kartų stipresnius už Saulės. Būtent dėl šių savybių identifikuojamos neutroninės žvaigždės. Nors jos ir labai karštos, tačiau visiškai mažos ir spinduliuoja per mažai šviesos, kad jas būtų galima pamatyti.
# Viltšyras

| Viltšyras angl. *Wiltshire* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Jungtinė Karalystė |
| **Šalis** |  Anglija |
| **Regionas** | Pietvakarių Anglija |
| **Administracinis centras** | Traubridžas |
|  |
| **Gyventojų** (2011 m.) | 639 500 |
| **Plotas** | 3 485 km² |
| **Tankumas** (2011 m.) | 184 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | GB-WIL |
|  |
|  **Vikiteka** | ViltšyrasVikiteka |

**Viltšyras** (angl. *Wiltshire*) – priėjimo prie jūros neturinti grafystė Pietvakarių Anglijos regione, Anglijoje. Ribojasi su Dorsetu, Somersetu, Hampšyru, Glosteršyru, Oksfordšyru ir Berkšyru. Istorinis administracinis centras buvo Viltone, bet 1930 m. Viltono grafystės savivaldybė (nuo 2009 m. Viltono savivaldybė) persikėlė į Traubridžą.

Grafystė garsi ikiromėnine archeologija: Stounhendžu ir neolitiniais Aveburio akmenimis (ratu išdėstytais akmeniniais žiedais). Solsberio miestas žinomas dėl jame esančios viduramžių Solsberio katedros.

## Galerija

* Stounhendžas
* Solsberio katedra
* Aveburio akmenys

## Nuorodos

* Viltšyro grafystės savivaldybė svetainė Archyvuota kopija 2013-04-06 iš Wayback Machine projekto.
# Liuteronybė

Martynas Liuteris
**Liuteronybė** – pagrindinė, ankstyviausia ir dabar labiausiai paplitusi protestantizmo kryptis, kilusi iš XVI a. krikščioniškosios reformacijos Vokietijoje. Pradininkas – Martynas Liuteris (1483–1546 m.). Liuteronybėje nėra griežtos ribos tarp dvasininkų ir pasauliečių, visi pripažįstami šventais Kristuje. Nėra vienuolijos ir celibato, iš 7 Romos krikščionybės sakramentų liuteronų pripažįstami tik Krikštas ir Komunija.

Liuteronais save laiko ~82,6 mln. krikščionių (2006 m.).

## Istorija

Liuteronų ženklas
Formalia liuteroniškosios reformacijos judėjimo pradžia laikoma 1517 m. spalio 31 d., kai augustinų vienuolis M. Liuteris ant Vitenbergo pilies (dab. Saksonijos-Anhalto žemėje) durų prikalė savo garsiąsias 95 tezes, nukreiptas prieš neribotą popiežiaus valdžią ir indulgencijų (atlaidų) pardavinėjimą. Pagrindinis M. Liuterio siekis buvo atnaujinti Romos katalikų bažnyčią, grąžinti ją prie Biblijos mokymo ir pirmųjų krikščionių išpažinimo ir patirties. Dėl nesutarimų, diskusijų ir jų išprovokuotų prakeikimų M. Liuterio šalininkai suformavo atskirą bažnyčią.

## Liuteronybė Lietuvoje

Liuteronybę Lietuvoje XVI a. pradžioje pradėjo skelbti Abraomas Kulvietis (1510–1545), M. Liuterio ir P. Melanchtono (1497–1560 m.) mokinys. Lietuvoje yra 54 liuteronų parapijos (2008 m.). Centras – Vilniuje. Taip pat yra jiems giminiškų evangelikų reformatų (kalvinistų) bendruomenių.

### Parapijos

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| * Alkiškiai
* Batakiai
* Biržai
* Būtingė
* Dovilai
* Joniškis
 | * Juodkrantė
* Jurbarkas
* Katyčiai
* Kaunas
* Kėdainiai
* Kelmė
 | * Kintai
* Klaipėda
* Kretinga
* Kretingalė
* Lauksargiai
* Marijampolė
 | * Mažeikiai
* Natkiškiai
* Nida
* Pagėgiai
* Palanga
* Panevėžys
 | * Piktupėnai
* Plikiai
* Priekulė
* Radviliškis
* Ramučiai
* Raseiniai
 | * Rukai
* Rusnė
* Sartininkai
* Saugos
* Skaudvilė
* Skirsnemunė
 | * Skuodas
* Smalininkai
* Sudargas
* Šakiai
* Šiauliai
* Šilalė
 | * Šilutė
* Švėkšna
* Tauragė
* Vanagai
* Vilkyškiai
* Vilnius
 | * Virbalis
* Vištytis
* Vyžiai
* Žeimelis
* Žemaičių Naumiestis
* Žukai
 |

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Lietuvos evangelikų liuteronų bažnyčia Archyvuota kopija 2009-01-30 iš Wayback Machine projekto.
* Vilniaus evangelikų liuteronų bažnyčia Archyvuota kopija 2006-11-07 iš Wayback Machine projekto.
* Lietuvos evangelikų liuteronų kanauninkai 1855 m.
* Kuršo konsistorijos (ir Lietuvos) evangelikai liuteronai 1914 m.
# Tiubingeno universitetas

Senoji Aula
Naujoji Aula
Vaizdas į Gamtos mokslų ir Medicinos fakultetus („Auf der Morgenstelle“)
Neuphilologikum (Brechtbau)
Politikos mokslų institutas
*Theologicum Tübingen*
Geomokslų institutas
**Tiubingeno universitetas** (vok. *Eberhard Karls Universität Tübingen*, **Tiubingeno Eberhardo Karlo universitetas**) – vienas seniausių Vokietijos universitetų (maždaug 50-ta pagal senumą aukštoji mokykla Europoje), Tiubingene (Viurtembergas), už 40 km į pietus nuo Štutgarto. 24 000 studentų (2009/2010 m. m.).

## Istorija

1477 m. įkurtas grafo Viurtembergo hercogo Eberhard I (*Eberhard im Barte*) pastangomis ir pavadintas jo vardu. Be to pavadinime yra pirmasis Viurtembergo hercogo Karl Eugen vardas. Steigimo iniciatorė – Mechthild von der Pfalz, Eberhard I motina, Austrijos erchercogė.

## Struktūra

14 fakuletų. Gamtos mokslai, humanitariniai mokslai – vyraujantys. 30 studijų krypčių.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali tinklavietė
* Profesorių galerija Archyvuota kopija 2013-10-29 iš Wayback Machine projekto.
# Adobe Systems

Adobe Systems|  |
| Forma | Akcinė bendrovė |
| Pramonė | Programinė įranga |
| Įkurta | 1982 m. |
| Centrinė būstinė | San Chosė, Kalifornija, JAV |
| Svarbiausi darbuotojai | Charles Geschke John Warnock Shantanu Narayen |
| Pajamos |  $3,8 mlrd. USD (2010 m.) |
| Darbuotojų | 9 117 (2010 m.) |
| Tinklalapis | Adobe.com |

**Adobe Systems Incorporated** (NASDAQ: ADBE) – tarptautinis programinės įrangos gamintojas, įsikūręs San Chosė, Kalifornijoje, JAV. Bendrovė kuria multimedijos, kūrimo bei Interneto taikomąją programinę įrangą.

## Istorija

„Adobe Systems“ būstinė San Chosė
„Adobe“ 1982 m. gruodį įkūrė John Warnock ir Charles Geschke, palikę „Xerox PARC“ bendrovę tam, kad galėtų parduoti InterPress teksto ir grafikos programavimo kalbą. Kadangi „Xerox“ neketino paleisti šio produkto į prekybą, „Adobe“ jį kiek patobulino ir išleido PostScript pavadinimu. Antrasis bendrovės produktas buvo skaitmeniniai šriftai, išleisti Type 1 formatu.

XX a. 9-ojo dešimtmečio vid. „Adobe“ namų vartotojams pristatė Adobe Illustrator, vektorinės grafikos piešimo programą, skirtą Apple Macintosh kompiuteriams. Kitaip nei MacDraw, standartinė Macintosh piešimo programa, Illustrator atvaizduodavo formas labiau lanksčiomis Bezjė kreivėmis, suteikiančiomis beprecedentį tikslumą. 1989 m. „Adobe“ išleido populiariausią savo produktą, grafikos redagavimo programą – Photoshop. 1993 m. „Adobe“ pristatė PDF formatą ir jo peržiūros programas Adobe Acrobat bei Reader. Šiuo metu PDF yra tarptautinis standartas: ISO 32000-1:2008. Technologija tapo plačiausiai naudojama terpe elektroninių dokumentų peržiūrai.

2005 m. gruodžio 12 d. „Adobe“ įsigijo savo pagrindinę konkurentę „Macromedia“ ir jos produktų liniją už apytiksliai $3,4 mlrd. JAV dolerių.

## Produktai

* Adobe Flash – programa, skirta kompiuterinės animacijos kūrimui.
* Adobe Dreamweaver – programa, skirta tinklalapių dizaino kūrimui.
* Adobe ColdFusion – programa, skirta Interneto aplikacijų kūrimui.
* Adobe PageMaker – maketavimo ir leidybos programa.
* Portable Document Format (PDF) – failo formatas, skirtas dokumento atvaizdavimui.
* Flash Video (FLV) – vaizdo įrašų failo formatas, skirtas naudojimui Internete.
* Adobe Reader – .PDF failų peržiūros programa.
* Adobe Acrobat – .PDF failų peržiūros programa, taip pat turi failų konvertavimo į kitus formatus funkciją.
* Adobe Photoshop – skaitmeninės fotografijos tvarkyklė.
* Adobe Photoshop Lightroom – skaitmeninės fotografijos tvarkyklė.
* Adobe Premiere Pro – skaitmeninės kinematografijos tvarkyklė.
* Adobe After Effects – aukštos kokybės vaizdo įrašų tvarkyklė.
* Adobe InDesign – maketavimo ir leidybos programa.
* Adobe Illustrator – vektorinės grafikos tvarkyklė.
* Adobe Creative Suite – daugumos „Adobe“ programinės įrangos rinkinys.

ir kiti.

## Išnašos
# Banda (reikšmės)

Žodis **banda** gali reikšti:

* banda – tam tikra grupė:
	+ banda – gyvulių grupė:
	+ žmonių banda – pirmykščių žmonių grupė;
	+ banda – karinis vienetas Bizantijoje;
	+ banda – ireguliariųjų pajėgų kuopa Italijos karalystės kariuomenėje
	+ banda – pučiamųjų muzikos instrumentų ansamblis arba džiazo ar kt. pramoginis ansamblis, sudarytas daugiausia iš pučiamųjų instrumentų;
* banda – nedidelis kepinio kepalas;
* Banda – viensėdis Zarasų rajone;
* miestai Argentinoje:
	+ La Banda;
	+ Banda del Rio Sali;
* Malavio asmenybės:
	+ Davi Banda – futbolininkas;
	+ Hastings Banda – ilgametis prezidentas.

Panašūs žodžiai:

* Bandai (tauta);
* Bandos salos Indonezijoje;

|  |  |
| --- | --- |
|  | Šiame nuorodiniame puslapyje pateikti straipsniai tokiais pačiais pavadinimais. Jei čia patekote, paspaudęs(-usi) nuorodą kitame Vikipedijos straipsnyje, prašome, jei galite, pakeisti paspaustą nuorodą taip, kad ji tiesiogiai rodytų į Jūsų ketintą aplankyti straipsnį. |
# Gustavo Adolfo jūra

**Gustavo Adolfo jūra**, *Princo Gustavo Adolfo jūra* (angl. *Prince Gustav Adolf Sea*, pranc. *La mer du Prince Gustave-Adolphe*) – maža tarpsalinė jūra Kanados Arktiniame salyne, Arkties vandenyno dalis. Ji yra Kanados Kvikiktaluko regiono (angl. *Qikiqtaaluk Region*, pranc. *La région de Qikiqtaaluk*) dalis.

Jūra buvo pavadinta princo Gustavo Adolfo, kuris vėliau tapo Švedijos karaliumi Gustavu VI Adolfu (1882–1973), garbei.

Jūros ribos:

* Vakaruose – Bordeno (angl. *Borden Island*, pranc. *L'île Borden*) ir Makenzio Kingo (angl. *Mackenzie King Island*, pranc. *L'île Mackenzie King*) salos,
* rytuose – Elefo Ringnio sala (angl. *Ellef Ringnes Island*, pranc. *L'île Ellef Ringnes*),
* pietuose – *Lougheed* sala (angl. *Lougheed Island*, pranc. *L'île Lougheed*),
* šiaurėje Gustavo Adolfo jūra atsiveria į Arkties vandenyną, o pietuose – į Byamo Martino (*Byam Martin Channel*) ir Maklyno (angl. *Maclean Strait*, pranc. *Le détroit de Maclean*) sąsiaurius.

## *Google Maps* vaizdai

* Gustavo Adolfo jūros vieta Kanados Arktiniame salyna (žemėlapis)
* Gustavo Adolfo jūra (reljefinis vaizdas)
# Mozambiko sąsiauris

Mozambiko sąsiaurio vieta
**Mozambiko sąsiauris** – Indijos vandenyno dalis tarp Madagaskaro salos ir pietryčių Afrikos, tiksliau Mozambiko. Siauriausoje vietoje sąsiauris yra apie 460 km pločio tarp Angochės Mozambike ir Tambohorano Madagaskare.

Sąsiauris pasiekia 3 292 m. gylį 230 km atstumu nuo Mozambiko kranto. Sąsiauriu į pietus teka šilta srovė, įtekanti į Agulhaso srovę rytiniame PAR krante. Sąsiauris yra 1600 km ilgio ir plačiausiose vietose iki 950 km pločio.

## Salos sąsiauryje

### Komorai

* Grand Komoro sala
* Mohelis
* Anžuanas

### Prancūzija

* Majotas
* Glorioso sala
* Juan de Nova sala
* Europos sala
* Bassas da India
# OCLC

**OCLC** (anksčiau *The Online Computer Library Center*, liet. *Virtualus kompiuterinis bibliotekų centras*; 2017 m. pervadinta) – kompiuterių bibliotekos centro kodas, pagal kurį daugiau nei 57 tūkst. bibliotekų 112 pasaulio šalyse kataloguoja ir randa leidinius. OCLC kartu su bibliotekomis narėmis palaiko „WorldCat“ katalogą. Kiekvienas įrašas „WorldCat“ kataloge turi specialų unikalų jam priskirtą *OCLC kontrolinį numerį*. Ne pelno siekianti organizacija įkurta 1967 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* WorldCat.org
* OCLC svetainė
# 824 m.

**824** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Įvykiai

**Gegužė **Gegužės 11** d. – Popiežiumi išrinktas Eugenijus II (m. 827 m. rugpjūčio 27 d.), popiežiaus pareigas ėjo iki 827 m. rugpjūčio 27 d.

### Mirtys

* **Vasario 11** d. – Popiežius Šventasis Paskalis I, popiežiaus pareigas ėjo nuo 817 m. sausio 25 d.

## Nuorodos
# Huan Šanas

Geltonasis kalnas
Saulėtekis virš Huan Šano
**Huan Šanas** arba Geltonasis kalnas (kin. 黄山, pinyin: *Huángshān*) − kalnas rytų Kinijoje, Anhui provincijoje, į pietus nuo Jangdzės upės; 300 km į pietvakarius nuo Šanchajaus.

Šį kalną sudaro ne viena viršūnė, o 72 viršukalnių grupė. Aukščiausios trys iškilusios daugiau kaip 1800 m, tai: *Lianhua Feng* (*Lotoso viršūnė*) − 1864 m, *Guangming Ding* (*Ryškioji viršūnė*) − 1840 m, *Tiandu Feng* (*Dangiškoji viršūnė*) − 1829 m.

Visos kalno viršūnės yra iš granito, kuris susikristalizavo iš susilydžiusių uolienų giliai po žeme, kol iškilo į paviršių. Keletą granitų luitų paveikė oras, o erozija kietoje uoloje paliko didžiules uolų nuolaužas ir aukštus bokštelius.

Esminė šio kraštovaizdžio dalis yra debesys, kasmet čia iškrinta vidutiniškai 2400 mm lietaus ir sniego. Ūkanų ir dulksnos debesys pastoviai sukasi aplink viršūnes, jas tai uždengdami, tai vėl atidengdami. Vasarą čia temperatūra nepakyla aukščiau kaip 8 °C šilumos.

Kinijoje yra penki šventi kalnai, tačiau *Geltonasis kalnas* jiems nepriklauso. Nepaisant to, jo grožis Kinijoje buvo garbinamas per amžius.

1990 m. kalnas įrašytas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

## Nuorodos

* Huan Šano kalnas (anglų, kinų k.)
* Kelionė po Huan Šaną Archyvuota kopija 2008-12-31 iš Wayback Machine projekto. (anglų, kinų, prancūzų k.)
* Huan Šanas Archyvuota kopija 2009-05-13 iš Wayback Machine projekto. (anglų, kinų k.)