Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sacharozė

| Sacharozė |
| --- |
|   |
| Sisteminis (IUPAC) pavadinimas |
| Sacharozė |
| CAS numeris | [57-50-1] |
| RTECS numeris | WN6500000 |
| Cheminė formulė
 | C12H22O11 |
| Molinė masė | 342,29648 g/mol |
| SMILES
 | OC1C(OC(CO)C(O)C1O) OC2(CO)OC(CO)C(O)C2O |
| Rūgštingumas (p*Ka*) |  |
| Bazingumas (p*Kb*) |  |
| Valentingumas |  |
| Fizinė informacija |
| Tankis |  |
| Išvaizda | balti kristalai |
| Lydymosi t° | 186 °C |
| Virimo t° |  |
| Lūžio rodiklis (*n*D) |  |
| Klampumas |  |
| Tirpumas H2O | 211,5 g/100 ml (20 °C) |
| Šiluminis laidumas |  |
| log P |  |
| Garavimo slėgis |  |
| kH |  |
| Kritinis santykinis drėgnumas |  |
| Farmakokinetinė informacija |
| Biotinkamumas |  |
| Metabolizmas |  |
| Pusamžis |  |
| Pavojus |
| MSDS |  |
| ES klasifikacija |  |
| NFPA 704 |

1
1
0
  |
| Žybsnio t° | - |
| Užsiliepsnojimo t° |  |
| R-frazės |  |
| S-frazės |  |
| LD50 |  |
| Struktūra |
| Kristalinė struktūra |  |
| Molekulinė forma |  |
| Dipolio momentas |  |
| Simetrijos grupė |  |
| Termochemija |
| Δf*H*~~o~~298 |  |
| Giminingi junginiai |
| Giminingi grupė |  |
| Giminingi junginiai |  |
| Giminingos grupės |  |

**Sacharozė**, *cukrus* – disacharidas natūralus saldiklis, kurio molekulinė formulė C12H22O11.
Jį sudaro α gliukozės ir β fruktozės likučiai.

Sacharozė vandenyje tirpsta gerai, yra saldaus skonio. Tirpimo greitis tiesiogiai proporcingas temperatūrai. Sacharozės molekulė susidaro reaguojant dviem glikozidiniams hidroksilams, todėl gliukozės ir fruktozės likučiai sacharozės molekulėje yra acetalių formos. Pusacetalių grupių joje nėra, taigi pusiausvyra su aldehidine forma negalima. Vadinasi, sacharozė yra neredukuojantis disacharidas – ji nerodo kokybinės aldehidinės grupės reakcijos (pavyzdžiui, sidabrinio veidrodžio reakcijos).

Kaitinant sacharozę su rūgšties tirpalu, acetalinės grupės hidrolizuojasi ir susidaro D-gliukozė bei D-fruktozė:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Gautas tirpalas, neutralizavus rūgštį, rodo sidabro veidrodžio reakciją. Tai rodo, kad jame yra gliukozės.

Sacharozė, reaguodama su kalcio hidroksidu, sudaro vandenyje tirpius kalcio sacharatus. Jie yra molekulių kompleksų, o ne druskų tipo. Paveikus juos anglies (IV) oksidu, iškrenta kalcio karbonato nuosėdos ir išsiskiria laisva sacharozė. Šia reakcija pagrįsta pramoninė sacharozės gavyba iš cukrinių runkelių arba cukrašvendrių: veikiami kalcio hidroksido, rūgštiniai junginiai ir baltymai nusėda, o sacharozė lieka tirpale kalcio sacharato forma.

## Paplitimas

Sacharozė yra randama cukriniuose runkeliuose (16-20 %) ir cukranendrėse (14-26 %).

## Šaltiniai
# Maršalas

Maršalas (piešinys kortų žaidime, 1455 m.
**Maršalas** (vok. *Marschall* sen. vokiečių aukštaičių *marahscalc*, *marah,* 'arklys, kumelė' *scalc* 'knechtas, tarnas'; 'knechtas su žirgu, arkliu') – vienas aukščiausių arba pats aukščiausias karinis laipsnis; aukštos pareigos valstybės valdymo administracijoje (taip pat žr. maršalka). Maršalo atributas Vokietijoje – maršalo lazda, kuri simboliškai buvo perduodama iškilmingos ceremonijos metu.

## Šaltiniai
# Ispanijos provincijos

Ispanijos provincijų žemėlapis
Ispanija ir jos autonominiai regionai yra padalinti į penkiasdešimt provincijų. 1833 m. sukurtas provincijų modelis, kuris nuo to laiko beveik nepasikeitė. 1927 m. Kanarų salos buvo padalintos į Las Palmo ir Tenerifės Santa Kruso provincijas. 7 autonominiai regionai turi tik vieną provinciją: Astūrija, Balearų salos, Kantabrija, Madridas, Mursija, Navara ir La Riocha.

## Provincijos

Žemiau yra Ispanijos provincijų sąrašas, suskirstytas abėcėlės tvarka. Alikantė, Kasteljonas, La Korunja, Las Palmasas, Samora, Tenerifė ir Valensija provincijos neturi vėliavos.

| Vėliava | Provincija | Administracinis centras | Autonominis regionas |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Alava | Vitorija-Gasteisas | Baskija |
|  | Albasetė | Albasetė | Kastilija ir La Manča |
|  | Alikantė | Alikantė | Valensijos regionas |
|  | Almerija | Almerija | Andalūzija |
|  | Astūrija | Ovjedas | Astūrija |
|  | Avila | Avila | Kastilija ir Leonas |
|  | Badachosas | Badachosas | Estremadūra |
|  | Balearų salos | Maljorkos Palma | Balearų salos |
|  | Barselona | Barselona | Katalonija |
|  | Biskaja | Bilbao | Baskija |
|  | Burgosas | Burgosas | Kastilija ir Leonas |
|  | Chaenas | Chaenas | Andalūzija |
|  | Gipuskoa | San Sebastianas | Baskija |
|  | Granada | Granada | Andalūzija |
|  | Gvadalachara | Gvadalachara | Kastilija ir La Manča |
|  | Huelva | Huelva | Andalūzija |
|  | Hueska | Hueska | Aragonas |
|  | Kadisas | Kadisas | Andalūzija |
|  | Kantabrija | Santanderas | Kantabrija |
|  | Kaseresas | Kaseresas | Estremadūra |
|  | Kasteljonas | Kasteljon de la Plana | Valensijos regionas |
|  | Kordoba | Kordoba (Ispanija) | Andalūzija |
|  | Kuenka | Kuenka | Kastilija ir La Manča |
|  | La Korunja | La Korunja | Galisija |
|  | La Riocha | Logronjas | La Riocha |
|  | Las Palmasas | Gran Kanarijos las Palmas | Kanarų salos |
|  | Leonas | Leonas | Kastilija ir Leonas |
|  | Lerida | Lerida | Katalonija |
|  | Lugas | Lugas | Galisija |
|  | Madridas | Madridas | Madridas |
|  | Malaga | Malaga | Andalūzija |
|  | Mursija | Mursija | Mursija |
|  | Navara | Pamplona | Navara |
|  | Orensė | Orensė | Galisija |
|  | Palensija | Palensija | Kastilija ir Leonas |
|  | Pontevedra | Pontevedra | Galisija |
|  | Salamanka | Salamanka | Kastilija ir Leonas |
|  | Samora | Samora | Kastilija ir Leonas |
|  | Saragosa | Saragosa | Aragonas |
|  | Segovija | Segovija | Kastilija ir Leonas |
|  | Sevilija | Sevilija | Andalūzija |
|  | Siudad Realis | Siudad Realis | Kastilija ir La Manča |
|  | Sorija | Sorija | Kastilija ir Leonas |
|  | Taragona | Taragona | Katalonija |
|  | Tenerifė | Tenerifės Santa Krusas | Kanarų salos |
|  | Teruelis | Teruelis | Aragonas |
|  | Toledas | Toledas | Kastilija ir La Manča |
|  | Valensija | Valensija | Valensijos regionas |
|  | Valjadolidas | Valjadolidas | Kastilija ir Leonas |
|  | Žirona | Žirona | Katalonija |

## Nuorodos

* Ispanijos provincijų žemėlapis Archyvuota kopija 2016-03-06 iš Wayback Machine projekto.
* Spain: Administrative Division (Citypopulation.de)
* Provinces of Spain (Statoids.com)
# Transporto priemonė

Britų armijos kareivis (tarp 1900 – 1920 m.) greta savo jojamojo kupranugario
Sniegaeigis
Velomobilis *Go-One 3* (Kanada).
Rankinė drezina
Troleibusas Vilniuje
Kanados karinio jūrų laivyno dyzelinis-elektrinis povandeninis laivas *Windsor*
Juostinis konvejeris Kanadoje, gabenantis palaidą sierą iš vagonų į prieplauką prie laivų.
**Transporto priemonė** – techninis įtaisas arba gyvūnas, skirtas pervežti kroviniams (keleiviams, medžiagoms, įrengimams, įvairoms prekėms ir kt.). Kartais – informacijai (pvz., ryšio lėktuvai).

Transporto priemonės skirstomos įvairiai – pagal aplinką, kurioje keliauja, pagal variklio buvimą ir jo tipą, pagal kitus konstrukcinius ypatumus.

## Sausumos transporto priemonės

### Naudojančios aplinkos energiją

* Burinės rogės, buriniai vežimėliai

### Naudojančios gyvūnus

* Nešuliniai gyvuliai
* Jojamieji gyvūnai
* Gyvulių tempiami vežimai ir rogės
* Arklinis tramvajus

### Naudojančios žmogaus energiją

Pasispiriamos ir kitos, nenaudojančios pavarų ir pan. mechanizmų

* Paspirtukai
* Riedlentės
* Riedučiai

Naudojančios pavaras ir pan. mechanines priemones

* Dviračiai (dviračiai, triračiai)
* Velomobiliai
* rankinės drezinos

### Naudojančios variklius

#### Ratinės bėgių

Būna su garo mašinomis, vidaus degimo varikliais, elektros varikliais.

* Lokomotyvai (garvežys, motorvežis, elektrovežis)
* Drezinos
* Tramvajus

#### Ratinės kelių ir bekelės

* Su vidaus degimo varikliais ir pan. varikliais (turbinomis)
	+ Motoriniai dviračiai ir mopedai
	+ Motociklai
	+ Automobiliai
		- lengvieji automobiliai
		- sunkvežimiai
		- autobusai ir mikroautobusai
		- vilkikai
	+ Ratiniai traktoriai
* Su elektros varikliais
	+ Troleibusai
	+ Elektromobiliai

#### Vikšrinės

* Sniegaeigiai
* Vikšriniai traktoriai
* Vikšriniai visureigiai
* Tankai

#### Kitokios

* Aerorogės
* Liftai ir keltuvai
* Konvejeriai
* Vamzdynai (vandentiekis, naftotiekiai, dujotiekiai ir kt.)

## Upių ir jūrų transporto priemonės

### Naudojančios aplinkos energiją

* Plaustai ir sieliai
* Banglentės
* Burlentės, burinės valtys ir buriniai laivai

### Naudojančios žmogaus energiją

* Irklinės valtys ir irkliniai laivai

### Naudojančios variklius

* Garlaiviai ir kitokie grimzliniai laivai
* Povandeniniai laivai, batiskafai
* Laivai su povandeniniais sparnais
* Laivai su oro pagalve
* Ekranoplanai

## Oro transporto priemonės

### Naudojančios aplinkos energiją

* Oro balionai
* Parašiutai
* Skraidyklės
* Sklandytuvai

### Naudojančios variklius

* Dirižabliai
* Sraigtasparniai
* Autožyrai
* Lėktuvai
* Raketos

## Kosminio transporto priemonės

* Kosminiai laivai
* Dirbtiniai palydovai
* Kosminis liftas
# Rudens vidurio šventė

| 中秋 |
| --- |
|  |
| **Kin.**: | Zhōngqiū |
| **Jap.**: | Tsukimi (月見) |
| **Kor.**: | Chuseok (추석) |
| **Viet.**: | Trung thu |

**Rudens vidurio šventė** (kin. 中秋节, pinyin: *Zhōngqiū jié* – „Rudens vidurys“) – viena svarbiausių Kinijos švenčių, paplitusi taip pat kitose kultūrinės Rytų Azijos šalyse: Korėjoje, Japonijoje, Vietname.

Švenčiama kinų mėnulio kalendoriaus 8 mėnesio 15 dieną, per pilnatį (pagal Grigaliaus kalendorių – rugsėjo viduryje ar pabaigoje). Sakoma, kad per Rudens vidurio šventę mėnuo apvaliausias ir ryškiausias.

## Tradicijos

### Kinijoje

Mėnulio pyragėlis
Pilnatį, taip pat šeimos vienybę simbolizuoja ir tradicinis šios šventės valgis – „mėnulio pyragėlis“ (月饼 *yuèbĭng*). Rudens vidurio šventė kinų kalendoriuje yra bene svarbiausia po Pavasario šventės („Naujųjų metų“).

Pagal tradiciją visi šeimos nariai susirenka valgyti iškilmingos vakarienės ir stebėti mėnulio. Uždegami žibintai, deginami smilkalai.

### Korėjoje

### Vietname

### Japonijoje

Tsukimi sezono valgiai
Japonijoje, skirtingai nei kitose Rytų Azijos šalyse, ši šventė neįgijo didelio populiarumo. XVII a. kuomet oficialiai išskirtos 5 svarbiausios metų šventės (sekku), ji tarp jų nepapuolė. Nepaisant to, tradicijos egzistuoja. Čia šventė vadinama **Tsukimi**, t. y. „žiūrėjimu į mėnulį“. Per pilnatį žmonės renkasi populiariose vietose ir stebi mėnulį danguje bei jo atspindį vandenyje.

Per šią šventę valgomi specialūs pyragėliai, vadinami *tsukimochi*.

## Datos

Artimiausiais metais Rudens vidurio šventė bus švenčiama šiomis dienomis:

* 2007: Rugsėjo 25
* 2008: Rugsėjo 14
* 2009: Spalio 3
* 2010: Rugsėjo 22
* 2011: Rugsėjo 12
* 2012: Rugsėjo 30
* 2013: Rugsėjo 19
* 2014: Rugsėjo 8
* 2015: Rugsėjo 27
* 2016: Rugsėjo 15
* 2017: Spalio 4
* 2018: Rugsėjo 24

| **Tradicinės Rytų Azijos šventės** |
| --- |
| Naujieji metai (01.01) **·**  Žibintų šventė (01.15) **·**  Longtaitou (02.02) **·**  Čingming **·**  Šangsi (03.03) **·**  Duanwu (05.05) **·**  Šišai (06.06) **·**  Čiši (07.07) **·**  Dvasių šventė (07.15) **·**  Rudens vidurio šventė (08.15) **·**  Chrizantemų šventė (09.09) **·**  Šiajuan (10.15) **·**  Žiemos saulėgrįža **·**  Laba (12.08) **·**  Virtuvės dievo šventė (12.23) |
| Dar žiūrėti: **KLR šventės·Taivano šventės·Japonijos šventės·Pietų Korėjos šventės·Šiaurės Korėjos šventės·Vietnamo šventės** |
# JAV kinas

**JAV kinas** nuo pat XX amžiaus pradžios buvo įtakingiausia kino industrija pasaulyje, kurianti populiariausius komercinius filmus. JAV kinas dažnai skirstomas į tris etapus tyliojo kino era, klasikinė Holivudo era, Naujasis Holivudas ir šiuolaikinis Holivudas (nuo 9 deš. pr.). Be to, paskutiniais XX amžiaus dešimtmečiais JAV gyvuoja ir nekomercinio Nepriklausomo kino kultūra.

## Istorija

### Ankstyvasis etapas

Tarp pirmųjų, kuriuos būtų galima pavadinti kino menu buvo Edvardo Maibridžo (*Eadweard Muybridge*) serijinė žirgų lenktynių fotografija. Po jo tokie išradėjai ieškojo įvairių išeičių kaip išgauti judesio iliuziją. Viena tokių išeičiių buvo Tomo Edisono (*Thomas Edison*) kinetoskopas, kuris dėl savo nepatogumo neprigijo.

Pirmoji didelė JAV kino sėkmė buvo Edvino S. Porterio (*Edwin S. Porter*) 1903 m. filmas „Didysis traukinio apiplėšimas“ (angl. *The Great Train Robbery*). Svarbu pažymėti, kad ankstyvasis kino centras buvo Niujorkas, ir tik vėliau buvo persikelta į Kaliforniją dėl geresnių klimato sąlygų.

### Holivudo iškilimas

1910 m. režisierius Deividas V. Grifitas (*David W. Griffith*) su „Biograph“ kompanijos kūrybine grupe buvo nusiųstas filmuoti filmo į Los Andželą, kur vietovėje pavadintoje Holivudu pastatė filmą „Senojoje Kalifornijoje“. Kompanija ten vėliau pastatė dar kelis filmus, o pasklidus gandui apie atrastą gražią vietą daugelis kino kompanijų perkėlė savo veiklą į Kaliforniją.

Vienas iš svarbesnių ankstyvųjų filmų JAV kinui technologiniu atžvigiu buvo D. Grifito „Tautos gimimas“ (angl. *The Birth of a Nation*, 1915 m.)

Būtent tuo metu formavosi Holivudo studijų sistema, JAV kinas ėmė susilaukti tarptautinio dėmesio, o užsienio aktoriai ir režisieriai, tokie kaip švedė Greta Garbo, vengras Michaelis Kurtisas (*Michael Curtiz*) ar meksikietis Alfonsas Kuaronas (*Alfonso Cuaron*). Po Pirmojo pasaulinio karo atvyko nauja banga žymių menininkų iš Europos: režisieriai Ernstas Lubičas (*Ernst Lubitsch*), Alfredas Hičkokas (*Alfred Hitchcock*), Fricas Langas (*Fritz Lang*) ir Žanas Renuaras (*Jean Renoir*), taip pat aktoriai Rudolfas Valentinas (*Rudolph Valentino*), Marlena Dytrich (*Marlene Dietrich*), Ronaldas Kolmanas (*Ronald Colman*) ir Čarlzas Bojeris (*Charles Boyer*).

### Aukso amžius

Su garsinio kino atsiradimu (3-iajame deš.) Holivudas išgyveno savo aukso amžių. Buvo pagaminama apie 400 filmų per metus ir susilaukiama 90 mln. žiūrovų per savaitę. Žanrų įvairovė nebuvo didelė: vesternas, slapstiko komedija (*slapstick*), miuziklas, animacinis filmas ir biografinis filmas.

## Taip pat skaitykite

* Kino istorija
* Amerikos kino institutas
* Nacionalinis kino registras
# Taivano jena

1 auksinės jenos banknotas (1915 m.), Taivano bankas.
**Taivano jena** (圓) – buvusi Taivano valiuta, naudota nuo 1895 iki 1946 m. Ji prilygo Japonijos jenai, su kuria kartu buvo apyvartoje. 1 jena buvo dalinama į 100 senų (錢). Taivano jena buvo pakeista 1946 m. įvestu Senuoju Taivano doleriu, apyvartoje išbuvusiu iki 1949 m.

## Istorija

1895 m., po Pirmojo Kinijos–Japonijos karo, Čingų Kinija perleido Taivaną Japonijai pagal Šimonoseki sutarties sąlygas. Tuomet Japonijos jena tapo nacionaline Taivano valiuta. Ją apyvarton leido Taivano bankas. Buvo spausdinami tik banknotai ir pašto ženklai.

1945 m., po Japonijos kapituliacijos Antrajame pasauliniame kare, Kinijos Respublika perėmė valdžią Taivane ir nacionalizavusi Taivano banką į apyvartą išleido Senąjį Taivano dolerį, kuris pakeitė jeną santykiu 1:1.

## Banknotai

1932 m. 10 jenų banknotas
1899 m. Taivano bankas išleido 1 ir 5 jenų banknotus, 1900 m. išėjo – 50 jenų, o 1901 m. – 10 jenų banknotai. 100 jenų banknotas apyvarton išleistas 1937 m., o 1000 – 1945 m. Paskutiniai banknotai išleisti 1945 m.

## Pašto ženklai

Pastebėjusi nedidelės vertės monetų trūkumą, Taivano vyriausybė 1917 m. apyvarton išleido 5, 10, 20 ir 50 senų nominalo pašto ženklus, o jau 1918 m. pasirodė ir 1, 3 bei 5 senų nominalai.

## Išnašos

## Šaltiniai

* Cuhaj G.S. (2008). *Standard Catalog of World Paper Money. General Issues 1368–1960*. Krause Publications. ISBN 978-0-89689-730-4.
* Pick, Albert (1994). *Standard Catalog of World Paper Money: General Issues*. Colin R. Bruce II ir Neil Shafer (redaktoriai) (7-asis leidimas). Krause Publications. ISBN 0-87341-207-9.
# Taivano vėliava

Taivano (Kinijos Respublikos) vėliava**Taivano** (oficialiai – **Kinijos Respublikos**) **vėliava** oficialia valstybės vėliava tapo 1928 m. Kinų kalba vėliava vadinama mėlynu dangumi, balta saule ir visa raudona žeme.

Kaip ir šalies herbe baltos saulės spinduliai reiškia dvylika mėnesių ir dvylika tradicinių kinų valandų. Raudona spalva vėliavoje simbolizuoja kovotojų už Taivano nepriklausomybę pralietą kraują.

Tuo pačiu visos trys vėliavos spalvos turi kitas reikšmes:

* mėlyna reiškia nacionalizmą ir laisvę;
* balta reiškia demokratiją ir lygybę;
* raudona reiškia žmonių gyvenimo gerovę ir brolybę.

**Azijos valstybių vėliavos**[slėpti]

|  |
| --- |
|
Afganistanas · Armėnija · Azerbaidžanas · Bahreinas · Bangladešas · Brunėjus · Butanas · Filipinai · Gruzija · Indija · Indonezija · Irakas · Iranas · Izraelis · Japonija · Jemenas · Jordanija · JAE · Kambodža · Kataras · Kazachija · Kinija · Kipras · Kirgizija · Kuveitas · Laosas · Libanas · Malaizija · Maldyvai · Mianmaras · Mongolija · Nepalas · Omanas · Pakistanas · Pietų Korėja · Rusija · Rytų Timoras · Saudo Arabija · Singapūras · Sirija · Šiaurės Korėja · Šri Lanka · Tadžikija · Tailandas · Taivanas · Turkija · Turkmėnija · Uzbekija · Vietnamas
 Abchazija · Kalnų Karabachas · Honkongas · Makao · Palestina · Pietų Osetija |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai · Herbai |
# Senkaku salos

Uocuridžima kairėje, Kitakodžima ir Minamikodžima dešinėje.
**Senkaku salos** (jap. 尖閣諸島 = *Senkaku-shotō*, kiti variantai: 尖閣群島 *Senkaku-guntō* ir 尖閣列島 *Senkaku-rettō*), taip pat žinomos kaip **Diaoju salos** (kin. 钓鱼岛及其附属岛屿, pinyin: *Diàoyúdǎo jí qí fùshǔ dǎoyǔ*; taip pat supapr. kin. 钓鱼岛) Kinijoje ar **Tiaojutai salos** (kin. 釣魚台列嶼, pinyin: *Diàoyútái liè yǔ*) Taivane, taip pat dar **Viršūnės salos** – negyvenamų salų grupė Rytų Kinijos jūroje, kurias valdo Japonija. Jos yra į rytus nuo Kinijos, šiaurės rytus – nuo Taivano ir į vakarus nuo Okinavos.

Kai 1968 m. buvo atrasta, kad netoli salų jūroje gali būti naftos rezervų, į Senkaku salas pretenzijas pareiškė Kinija ir Taivanas, tačiau 1971 m. JAV salas perdavė Japonijai. Kinija teigia, kad atrado ir valdė salas nuo XIV a. Japonija valdė salas nuo 1895 m. iki Antro pasaulinio karo pabaigos, 1945–1972 m. salas valdė amerikiečiai, kol kartu su Okinava grąžino Japonijai.

Senkaku salos yra Japonijos diplomatinių ginčų su Kinija ir Taivanu objektas. Abi kinų vyriausybės sutinka, kad salos priklauso Taivanui, tiksliau Toučengo miestui Jilano provincijoje. Japonija oficialiai nepripažįsta Taivano kaip atskiros valstybės ir teigia, kad Senkaku salos priklauso Išigakio miestui Okinavos prefektūroje, tad ji nepripažįsta Taivano ir Kinijos pretenzijų į salas. Japonijos vyriausybė neleido Išigakiui plėtoti salų.

## Geografija

Senkaku salos| Nr. | Japoniškas pavadinimas | Kiniškas pavadinimas | Koordinatės | Plotas (km²) | Aukščiausias taškas (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Uocurišima (魚釣島) | Diaoju Dao (釣魚島) | ﻿ / ﻿ | 4,32 | 383 |
| 2 | Taišoto (大正島) | Čivei Ju (赤尾嶼) | ﻿ / ﻿ | 0,0609 | 75 |
| 3 | Kubašima (久場島) | Huangvei Ju (黃尾嶼) | ﻿ / ﻿ | 1,08 | 117 |
| 4 | Kitakodžima (北小島) | Bei Siaodao (北小島) | ﻿ / ﻿ | 0,3267 | 135 |
| 5 | Minamikodžima (南小島) | Nan Siaodao (南小島) | ﻿ / ﻿ | 0,4592 | 149 |
| 6 | Okinokitaiva (沖ノ北岩) | Da Bei Siaodao (北岩) | ﻿ / ﻿ | 0,0183 | - |
| 7 | Okinominamiiva (沖ノ南岩) | Da Nan Siaodao (大南小島/南岩) | ﻿ / ﻿ | 0,0048 | - |
| 8 | Tobise (飛瀬) | Fei Dziao Jan (飛礁岩/飛岩) | ﻿ / ﻿ | 0,0008 | - |

## Išnašos
# Tokaros salos

**Tokaros salos** (jap. 吐噶喇列島 arba トカラ列島, *tokara rettō*) – salų grupė Japonijoje, šiaurinėje Riūkiū salyno dalyje, kurios priklauso Tošimos kaimui Kagošimos prefektūroje. Jos priklauso Sacunano saloms. 150 km salų grandinė susideda iš 12 salų tarp Jakušimos ir Amami Ošimos Salų bendras plotas 101,35 km². Tik septynios salos gyvenamos.

Salos, ypač Takaradžima, yra Tokaros ponių gimtinė.

## Pagrindinės salos

Krateris aukščiausioje viršūnėje (Otake) Nakanošimoje.
* Kučinošima
* Nakanošima
* Gadžadžima（negyvenama）
* Kogadžadžima（negyvenama）
* Tairadžima
* Suvanosedžima
* Akusekidžima
* Kodžima（negyvenama）
* Kotakaradžima
* Takaradžima
* Kaminonedžima（negyvenama）
* Jokoatedžima（negyvenama）
# Didžiosios Sundos salos

Didžiosios Sundos salos (mėlyna spalva)
**Didžiosios Sundos salos** – salų grupė vakarinėje Malajų salyno dalyje. Pagrindinės grupės salos: Borneo (Kalimantanas Indonezijos pietuose), Java, Sulavesis ir Sumatra. Kartu su Mažosiomis Sundos salomis sudaro Sundos salų grupę.

## Administracinis suskirstymas

Salos padalintos tarp Indonezijos, Brunėjaus ir Malaizijos.
# Trobriando salos

Trobriando salos
**Trobriando salos** (angl. *Trobriand Islands*), **Kirivanos salos** (*Kiriwina Islands*) – nedidelis salynas, sudarytas iš koralinių atolų, Saliamono jūroje, netoli rytinių Naujosios Gvinėjos krantų. Priklauso Papua Naujajai Gvinėjai, Milno įlankos provincijai. Plotas 440 km². Pagrindinės salos: Kirvina, Kaileuna, Vakuta ir Kitava. Salyną dengia tropiniai miškai.

Trobriando salose gyvena ~12 tūkst. gyventojų. Verčiamasi žemdirbyste. Pagrindinė gyvenvietė – Losuia.

Salos pagarsėjo kai čia išsamius stebėjimus atliko ir aprašė antropologas Bronislavas Malinovskis. Jis čia aprašė kulos paprotį.

## Išnašos
# Sahraviai

|  Sahraviai |
| --- |
| Sahravis su kupranugariu, pabėgėlių stovykla netoli Tindufo, Alžyre |
| Gyventojų skaičius | 230 000–1 000 000 |
| Populiacija šalyse |  Vakarų Sachara
 Marokas
 Alžyras
 Mauritanija
 Ispanija  |
| Kalba (-os) | Hasanijos arabų dialektas, berberų kalba, standartinė arabų (raštu), ispanų |
| Religijos | sunizmas, sufizmas |
| Giminingos etninės grupės | arabai, berberai, maurai |

**Sahraviai** (arab. صحراويون = *ṣaḥrāwīyūn*; isp. *Saharaui*) – žmonės, gyvenantys vakarinėje Sacharos dykumoje, kuri apima Vakarų Sacharos teritoriją (Polisario pretenduoja į šią teritoriją, tačiau ją kontroliuoja Marokas), kitas pietines Maroko dalis, didžiąją Mauritanijos dalį ir Alžyro pietvakarius.

Kaip ir dauguma Sacharos tautų, gyvenančių dykumoje, Sahravių kultūra turi daug įvairių savybių. Daugiausia tai berberų ir tuaregų kultūrų savybės, kaip, pavyzdžiui, privilegijuota moterų padėtis. Be to, galima rasti arabų beduinų ir Juodosios Afrikos kultūrų savybių.

Sahravių tauta sudaryta iš daugelio genčių ir didžiausia jos dalis kalba Hasanijos arabų dialektu. Tačiau kai kurie iš jų vis dar kalba berberų kalba.

## Šaltiniai