# Nuolatinės Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos narės

Nuolatinės Saugumo Tarybos narės.
**Nuolatinės Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos narės** – penkios valstybės, kurioms Jungtinių Tautų Chartija (pasirašyta 1945 m.) suteikia nuolatinę vietą JT Saugumo Taryboje: Kinija, Prancūzija, Rusija, Jungtinė Karalystė ir Jungtinės Amerikos Valstijos.

Visos nuolatinės narės per Antrąjį pasaulinį karą buvo Sąjungininkės (ir jo nugalėtojos) – tai penkios pirmosios branduolinius ginklus sukūrusios ir daugiausia jų turinčios valstybės. Visos jos turi veto teisę, leidžiančią bet kuriai iš jų sulaikyti bet kokį ne „procedūrinį“ Tarybos sprendimą, nepriklausomai nuo tarptautinės paramos jam lygio.

Likusias 10 Saugumo Tarybos narių renka Generalinė Asamblėja; iš viso Saugumo Tarybą sudaro 15 JT valstybių narių. Tarybos posėdžiai vyksta Jungtinių Tautų būstinėje Niujorke.

Būta įvairių pasiūlymų reformuoti Saugumo Tarybą, pvz., priimti naujų nuolatinių narių (dažniausiai minimos G4 šalys – Brazilija, Vokietija, Indija ir Japonija). Italijos vadovaujamas judėjimas „Uniting for Consensus“ priešinasi šiai iniciatyvai.

## Nuolatinės narės

Jungtinių Tautų Chartijos 23 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad:

> Saugumo Tarybą sudaro penkiolika Jungtinių Tautų narių. Kinijos Respublika, Prancūzija, Sovietų Socialistinių Respublikų Sąjunga, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė ir Jungtinės Amerikos Valstijos yra nuolatinės Saugumo Tarybos narės.
>
>

Dabartinės Saugumo Tarybos nuolatinės narės:

| Valstybė | Nuo | Pirmtakė | Pasinaudota veto teise (k.) | Branduolinė valstybė | Valstybės vadovai | Ambasadorius |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kinija *Kinijos Liaudies Respublika* | 1971 |  Kinijos Respublika (1945–1949, 1949–1971) | 20 / 284 (7 %) |  Taip | KKP generalinis sekretorius ir prezidentas: Xi Jinping Premjeras: Li Qiang | Fu Cong |
|  Prancūzija *Prancūzijos Respublika* | 1945 | — | 16 / 284 (6 %) |  Taip | Prezidentas: Emmanuel Macron Premjeras: Sébastien Lecornu | Jérôme Bonnafont |
|  Rusija *Rusijos Federacija* | 1991 |  Sovietų Sąjunga (1945–1991) | 130 / 284 (46 %) |  Taip | Prezidentas: Vladimir Putin Premjeras: Michail Mišustin | Vasily Nebenzya |
|  Jungtinė Karalystė *Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė* | 1945 | — | 29 / 284 (10 %) |  Taip | Karalius: Karolis III Premjeras: Keir Starmer | Barbara Woodward |
|  Jungtinės Amerikos Valstijos | 1945 | — | 89 / 284 (31 %) |  Taip | Prezidentas: Donald Trump Viceprezidentas: JD Vance | Mike Waltz |

## Istorija

  Nuolatinės Saugumo Tarybos narės 1945 m.  Nuolatinių narių kolonijos ir kitos valdos
Remiantis susitarimu dėl Saugumo Tarybos struktūros, pasiektu 1944 m. Dambarton Okso konferencijoje ir 1945 m. Jungtinių Tautų steigiamojoje konferencijoje, penkios nuolatinės Saugumo Tarybos narės buvo Prancūzija, Kinija, Sovietų Sąjunga, Jungtinė Karalystė ir Jungtinės Amerikos Valstijos. Nuo tada Saugumo Taryboje pasikeitė dvi narės:

* Kinijos vietą iš pradžių užėmė Kinijos Respublikos nacionalistinė vyriausybė. Nacionalistai pralaimėjo Kinijos pilietinį karą ir 1949 m. pasitraukė į Taivano salą. Kinijos komunistų partija perėmė valdžią žemyninėje Kinijoje ir įkūrė Kinijos Liaudies Respubliką (KLR). 1971 m. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 2758 pripažino KLR teisėta Kinijos atstove Jungtinėse Tautose ir suteikė jai vietą Saugumo Taryboje, kurią iki tol užėmė Kinijos Respublika (ji buvo visiškai pašalinta iš JT). Tiek Taivanas, tiek KLR toliau pretenduoja į *de jure* suverenitetą visoje Kinijoje (įskaitant Taivaną). Vis dėlto tik 12 valstybių ir toliau oficialiai pripažįsta Kinijos Respubliką vienintele teisėta Kinijos atstove.
* 1991 m. žlugus Sovietų Sąjungai, Rusijos Federacija buvo pripažinta Sovietų Sąjungos teisių perėmėja ir išlaikė jos vietą Saugumo Taryboje.

Penkios nuolatinės Saugumo Tarybos narės buvo Antrojo pasaulinio karo nugalėtojos ir nuo tada išlaiko galingiausias karines pajėgas pasaulyje. 2011 m. jos iš viso gynybai išleido daugiau kaip 1 trln. JAV dolerių – tai sudarė per 60 % pasaulinių karinių išlaidų (vien JAV teko daugiau kaip 40 %). Jos patenka į dešimtuką didžiausių ginklų eksportuotojų pasaulyje ir yra vienintelės Branduolinio ginklo neplatinimo sutartimi oficialiai pripažintos branduolinėmis valstybėmis.

## Veto teisė

Veto – nuolatinių narių teisė užkirsti kelią bet kokio sprendimo esminiais klausimais priėmimui, nepriklausomai nuo to, kokio tarptautinio palaikymo rezoliucija sulaukia. Veto netaikomas procedūriniams balsavimams.

Veto teisė įgyvendinama, kai bet kuri nuolatinė narė balsuoja prieš rezoliuciją esminiais klausimais. Nuolatinės narės susilaikymas balsuojant ar nedalyvavimas balsavime netrukdo priimti rezoliucijos.

## Plėtra

G4 šalys: Brazilija, Vokietija, Indija ir Japonija.
Būta pasiūlymų priimti naujų nuolatinių narių. Dažniausiai minimi kandidatai – Brazilija, Vokietija, Indija ir Japonija. Šių valstybių grupė vadinama G4; jos remia viena kitos siekį tapti nuolatinėmis narėmis.

Tokiai reformai priešinasi judėjimas „Uniting for Consensus“, kurį sudaro daugiausia regioninės G4 konkurentės ir ekonominės varžovės. Šiai grupei priklauso:

* Italija ir Ispanija (priešinasi Vokietijai);
* Kolumbija, Meksika ir Argentina (priešinasi Brazilijai);
* Pietų Korėja (priešinasi Japonijai);
* Kanada, Kosta Rika, Malta, San Marinas, Turkija.

Nuo 1992 m. Italija ir kitos Tarybos narės siūlo įsteigti pusiau nuolatines vietas arba padidinti laikinų vietų skaičių. 2024 m. JAV pasiūlė įsteigti dvi nuolatines vietas Afrikos valstybėms, jei Saugumo Taryba būtų išplėsta.

## Nuolatinių narių vadovai

Nuolatinių Saugumo Tarybos narių valstybių ar vyriausybių vadovai (2025 m. duomenimis):

* **Xi Jinping**
Kinijos Liaudies Respublikos
prezidentas
nuo 2012 m. lapkričio 15 d.
* **Emmanuel Macron**
Prancūzijos Respublikos
prezidentas
nuo 2017 m. gegužės 14 d.
* **Vladimir Putin**
Rusijos Federacijos
prezidentas
nuo 2012 m. gegužės 7 d.
* **Keir Starmer**
Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės
ministras pirmininkas
nuo 2024 m. liepos 5 d.
* **Donald Trump**
Jungtinių Amerikos Valstijų
prezidentas
nuo 2025 m. sausio 20 d.

## Šaltiniai