Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Dziang Dzeminas

| Dziang Dzeminas (kin. 江澤民, pinyin: *Jiāng Zémín*) |
| --- |
| Kinijos Liaudies Respublikos prezidentas |
|  |
| Gimė | 1926 m. rugpjūčio 17 d. Jangdžou, Dziangsu provincija, Kinija |
| Mirė | 2022 m. lapkričio 30 d. (96 metai) Šanchajus, Kinija |
| Kinijos Liaudies Respublikos prezidentas |
| Kelintas | 5 |
| Ėjo pareigas | 1993 m. kovo 27 d. – 2003 m. kovo 15 d. |
| Ankstesnis | Yang Shangkun |
| Vėlesnis | Hu Jintao |
|

|  |
| --- |
| Kinijos komunistų partijos generalinis sekretorius |
| Kelintas | 9 |
| Ėjo pareigas | 1989 m. birželio 24 d. – 2002 m. lapkričio 15 d. |
| Ankstesnis | Zhao Ziyang |
| Vėlesnis | Hu Jintao |

 |
|  |
| Veikla | politikas |
| Partija | Kinijos komunistų partija |
|  |
|  **Vikiteka** | Dziang Dzeminas |

**Dziang Dzeminas** (kin. 江澤民, pinyin: *Jiāng Zémín*; 1926 m. rugpjūčio 17 d. Jangdžou, Kinijoje – 2022 m. lapkričio 30 d. Šanchajuje, Kinijoje) – buvęs Kinijos Liaudies Respublikos prezidentas (1993–2003 m.) ir Kinijos Komunistų partijos generalinis sekretorius (1989–2002 m.).

Inžinieriaus išsilaivinimą įgijo Tarybų Sąjungoje. 1984–1987 m. buvo Šanchajaus miesto meru. Iškilo padedamas Deng Siaopingo. Dzemino valdymo laikotarpiu Kinijoje pradėtos spartų ekonomikos augimą lėmusios reformos. Taip pat atšilo Kinijos ir kitų šalių tarptautiniai santykiai. Dėl konfrontacijos partijoje 2003 m. šalies vadovo postą užleido Hu Jintao.

2002 m. birželio 16–17 d. lankėsi Lietuvoje, vizito metu susitiko su prezidentu Valdu Adamkumi, ministru pirmininku Algirdu Brazausku. Tai buvo pirmasis istorijoje KLR prezidento vizitas į Lietuvą.

## Išnašos

| Politinis postas |
| --- |
|
| Prieš tai: **Yang Shangkun** | **Kinijos LR prezidentas** 1993–2003 | Po to: **Hu Jintao** |
# Baowu

Baowu|  |
| Forma | Valstybinė įmonė |
| Pramonė | Plieno |
| Pirmtakas (-ai) | Shanghai Baosteel Group Corporation Wuhan Iron and Steel Corporation |
| Įkurta | 1978 m. |
| Centrinė būstinė | Pudongas, Šanchajus, Kinija |
| Produkcija | Plienas, plokščio plieno gaminiai, ilgo plieno gaminiai, vielos gaminiai, plokštės |
| Pajamos | 438 620 020 000 juanių (2018 m.) |
| Savininkas (-ai) | Kinijos centrinė vyriausybė (100%) |
| Darbuotojų | 176 518 (2017 m.) |
| Tinklalapis | www.baosteel.com |

**„Baowu“** – Kinijos valstybinė geležies ir plieno įmonė. Būstinė įsikūrusi Pudonge, Šanchajuje.

Bendrovė susiformavo 2016 m. **„Baosteel“** prisijungus kitą mažesnę valstybinę įmonę „Wuhan Iron and Steel Corporation“.

„Baowu“ yra antra pagal dydį plieno gamintoja pasaulyje, vertinant pagal neapdoroto plieno produkciją, jos metinės gamybos apimtys sudaro apie 35 mln. tonų (visos Kinijos plieno gamybos apimtys 2015 m. siekė 803,8 mln. tonų). Metinės pajamos apie 21,5 mlrd. JAV dol.

## Šaltiniai
# Zhu Rongji

| Džu Rongdži kin. 朱镕基, pinyin: *Zhu Rongji* |
| --- |
| 5-asis Kinijos ministras pirmininkas |
|  |
| Gimė | 1928 m. spalio 1 d. Čangša, Kinija |
| Tautybė | hanis |
| Sutuoktinis (-ė) | Lao An |
| Kinijos ministras pirmininkas |
| Kelintas | 5 |
| Ėjo pareigas | 1998 m. kovo 17 d. – 2003 m. kovo 16 d. |
| Ankstesnis | Li Peng |
| Vėlesnis | Wen Jiabao |
|  |
| Partija | Kinijos komunistų partija |
|  |
| Alma mater | Cinghua universitetas |
|  |
|  **Vikiteka** | Zhu Rongji |

**Džu Rongdži** (kin. 朱镕基; g. 1928 m. spalio 1 d. Čangšyje) – Kinijos politikas, buvęs šalies ministras pirmininkas (1998–2003 m.), viceministras pirmininkas (1993–1998 m.), Šanchajaus meras (1987–1993 m.)

Gimė 1928 m. Čangša mieste. Studijavo inžineriją prestižiniame Cinghua universitete. Po baigimo dirbo tuo metu vienoje centrinių institucijų – Valstybinėje planavimo komisijoje, tačiau išliko žemiausiose pareigose dėl rinkos ekonomikos palaikymo ir įtarimų esant dešiniųjų pažiūrų. Per Kultūrinę revoliuciją (1970–1975 m.) buvo išsiųstas į kaimo vietoves. Į politiką sugrįžo 1979 m. į valdžią atėjus Den Siaopinui ir paskelbus ekonomines reformas. Netrukus tapo Valstybinės ekonomikos komisijos viceministru, o 1987 m. buvo išrinktas Šanchajaus meru. Prisidėjo prie miesto ekonominio augimo, supaprastino biurokratinius reikalavimus užsienio investuotojams, siekė gerinti infrastruktūrą, pritraukti aukštąsias technologijas.

1992 m. Džu tapo Komunistų partijos politbiuro nariu, buvo atsakingas už ekonominę politiką. 1993 m. išrinktas vicepremjeru, o 1998–2003 m. užėmė Kinijos ministro pirmininko pareigas. Vykdė ekonomikos stabilizavimo politiką, įgyvendino iš mokesčių gautų įplaukų paskirstymo reformą, siekė mažinti valdžios ir verslo korupciją, derėjosi dėl Kinijos narystės Pasaulio prekybos organizacijoje (tai pavyko įgyvendinti 2001 m.), skatino užsienio investicijas, už ką buvo kai kurių kaltinamas „parsidavimu Vakarams“. Visą gyvenimą išliko liberalių pažiūrų, nekritikavo 1989 m. vykusių studentų protestų. 2003 m. pasibaigus ministro pirmininko kadencijai, pasitraukė iš politikos.

## Šaltiniai
# Tanglos kalnai

Tanglos kalnai
**Tanglos kalnai** (tibet. གདང་ལ་།  = *Gdang La*, kin. 唐古拉山, pinyin: *Tánggǔlāshān*) – kalnagūbris Tibete ir Činghajuje (KLR), Tibeto kalnyno vidurinėje dalyje. Ilgis apie 700 km. Aukštis iki 6096 m (santykinis aukštis apie 1000 m). Sudarytas daugiausia iš klinties ir molingų skalūnų. Būdingos kupetiškos viršūnės su lėkštais šlaitais.

Vyrauja aukštikalnių stepės, gargždo ir skaldos dykumos. Yra ledynų.

## Šaltiniai
# Japonijos turto kainų burbulas

Nikkei 225 indekso dinamika
**Japonijos turto kainų burbulas** – ekonominis burbulas Japonijoje, susiformavęs XX a. 9-ojo dešimtmečio antroje pusėje (dažniausiai datuojamas maždaug 1986–1991 m.), kai smarkiai išaugo nekilnojamojo turto ir akcijų kainos, o kartu – pinigų pasiūla ir kreditavimas.

Burbulo sprogimas 1990-ųjų pradžioje prisidėjo prie bankų neveiksnių paskolų augimo ir finansų sistemos problemų, o jo pasekmės siejamos su vėlesne Japonijos ekonomikos stagnacija (plačiau: prarastasis dešimtmetis).

## Burbulo susiformavimas

### Kreditavimo plėtra ir pinigų politika

Japonijos pinigų pasiūlos (M2) ir infliacijos metinis pokytis

  M2 pinigų pasiūla

  Infliacija

Tyrimuose pabrėžiama, kad burbulo laikotarpiu augo kreditavimas ir pinigų pasiūla, o palyginti žemos palūkanų normos prisidėjo prie turto kainų kilimo.

Japonijos banko duomenys rodo reikšmingus diskonto normos mažinimus 1986–1987 m. ir vėlesnį monetarinės politikos griežtinimą 1989–1990 m., kuris literatūroje minimas kaip vienas iš veiksnių, prisidėjusių prie burbulo „atvėsimo“.

## Nekilnojamojo turto ir akcijų kainų šuolis

### Nekilnojamojo turto rinka

Japonijos nekilnojamojo turto kainų metinis pokytis (%)
Burbulo metu nekilnojamojo turto kainų augimas ypač išryškėjo didžiuosiuose miestuose, įskaitant Tokiją, o lūkesčiai dėl nuolatinio kainų kilimo skatino spekuliaciją ir turto pervertinimą.

### Akcijų rinka

Akcijų kainų kilimas vyko kartu su nekilnojamojo turto brangimu, o burbului sprogus 1990-ųjų pradžioje akcijų rinka smuko, prisidėdama prie finansų sektoriaus problemų ir turto vertės kritimo.

## Burbulo sprogimas ir pasekmės

Japonijos obligacijų pajamingumo kreivė (1990 m.): inversija

  30 metų

  20 metų

  10 metų

  5 metų

  2 metų

  1 metų

Burbului sprogus, dalis ankstesnio turto vertės prieaugio buvo prarasta, o bankų sektoriuje ėmė kauptis neveiksnios paskolos, kurios ilgainiui virto sistemine 1990-ųjų bankų krize.

Tarptautinio valiutos fondo ir kiti tyrimai pabrėžia, kad turto kainų burbulo sprogimas ir finansų sistemos sutrikimai tapo svarbiu fonu vėlesnei ekonomikos stagnacijai ir defliacijos problemoms Japonijoje.

## Susiję straipsniai

* Prarastasis dešimtmetis (Japonija)
* Ekonominis burbulas
* Defliacija

## Išnašos
# Parduotuvė

Pirmojo „Aldi“ filialo (Esene, Vokietijoje) vitrina
**Parduotuvė** (anksčiau *krautuvė*) – mažmeninės ar didmeninės prekybos įmonė arba didesnės prekybos ar gamybos įmonės, turinčios daug parduotuvių (prekybos tinklą), struktūrinis padalinys. Gali būti prekybos centro dalis. Gali veikti pagal franšizės verlo modelį.

Pagal pobūdį gali būti kasdienių prekių (maisto ir buitinių prekių asortimentas), specializuotos parduotuvės (pvz., drabužių, avalynės), universalinės parduotuvės (pateikiamas platus ir gilus įvairių prekių asortimentas – vyrauja drabužiai, avalynė, parfumerijos, kosmetikos, poilsio ir laisvalaikio, namų apyvokos ir maisto prekės), supermarketai (universalaus asortimento prekių parduotuvės, kurios turi ne mažesnį kaip 400 kvadratinių metrų prekybos plotą ir veikia savitarnos principu), hipermarketai (universalaus asortimento prekių parduotuvės, kurių plotas didesnis kaip 2500 kvadratinių metrų), mažų kainų (pasižymi nebrangių, greito apyvartumo, išėjusių iš mados prekių asortimentu), elektroninės parduotuvės (prekės parduodamos elektroninės komercijos dėka).

## Šaltiniai
# Asahi Shimbun

Pirmasis laikraščio numeris.
**Asahi Shimbun** (jap. 朝日新聞 = *Ryto saulės laikraštis*) – vienas iš didžiųjų Japonijos dienraščių bei tokio paties pavadinimo žiniasklaidos kompanija. Būstinė įsikūrusi Osakoje.

2017 m. duomenimis rytinis Asahi Shimbun laikraščio tiražas siekė 6,41 mln. kopijų, o vakarinis – 2,02 mln. kopijų. Naujienos taip pat publikuojamos internetiniuose portaluose asahi.com (japonų k.) ir asahi.com/ajw/ (anglų k.).

## Istorija

Asahi Shimbun kompanija buvo įkurta 1879 m. Osakoje ir laikui bėgant išsiplėtė iki nacionalinio dienraščio. Iš pradžių egzistavo keli regioniniai dienraščiai, kaip kad Asahi Shimbun skirtas Tokijui arba Osakai, tačiau 1940 m. visiems buvo suteiktas vieningas Asahi Shimbun pavadinimas. Nuo 2001 m. pradėta leisti ir dienraščio versija anglų kalba. Kadangi dienraštis daug dėmesio teikia užsienio naujienoms, turi gerai išvystytą tarptautinį korespondentų tinklą, kurį 2017 m. sudarė 36 užsienio atstovybės visuose pasaulio žemynuose.

## Ideologija

Asahi Shimbun laikraštis vertinamas kaip atstovaujantis liberalias bei kairuoliškas vertybes.

## Šaltiniai
# Honkongo kiniškasis universitetas

|  |
| --- |
| Honkongo kiniškasis universitetas 香港中文大學 |
|  |
| Įkurtas | 1963 m. |
| Tipas | valstybinis |
| Darbuotojų | ~7300 |
| Studentų | ~14 400 |
| Vieta | Honkongas, Kinija |
| Svetainė | cuhk.edu.hk |

**Honkongo kiniškasis universitetas** (kin. 香港中文大學; sutrumpintai: **CUHK**) – antras pagal senumą universitetas Honkonge, įkurtas 1963 m., Šia Tino rajone. Tai vienas iš geriausiai vertinamų universitetų Azijoje, turintis 8 fakultetus, kuriuose mokosi virš 14 000 studentų. CUHK garsėja tyrimais gamtos mokslų ir matematikos srityse, universitete dėsto keturi profesoriai, laimėję Nobelio premijas.

## Istorija

Universitetas buvo įsteigtas 1963 m. spalio 17 d., sujungus Naująjį Azijos, Čungči ir Jungtinį koledžus (vėliau prie jų prisijungė Šo, Morningsaido, S. H. Ho, Ly Vū Sing, Vu Ie Sun, C. W. Ču koledžai). Po trejų metų pradėtos magistrantūros, o 1980 m. ir doktorantūros studijos. 1972 m. įkurtas universitetinis miestelis Šia Tino rajone.

## Struktūra

CUHK sudaro devyni koledžai, išlaikantys nemažą autonomiją nuo centrinės universiteto vadovybės. Juose yra aštuoni fakultetai: menų, vadybos, edukologijos, inžinerijos, medicinos, teisės, socialinių mokslų, gamtos mokslų.

## Absolventai

Tarp žinomų žmonių, baigusiųjų Honkongo kiniškąjį universitetą, yra režisierius Wong Jing, kompozitorius Chan Wing-wah, matematikas Shing-Tung Yau, aktorius Chung King-fai ir kiti.

## Šaltiniai
# Sibirinė gervė

| Grus leucogeranus |
| --- |
|  Sibirinė gervė (*Grus leucogeranus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai *( Aves)* |
| Būrys: | Gerviniai paukščiai *( Gruiformes)* |
| Šeima: | Gerviniai *( Gruidae)* |
| Gentis: | Gervės *( Grus)* |
| Rūšis: | Sibirinė gervė *( Grus leucogeranus)* |

 |
| Binomas |
| Grus leucogeranus Pallas, 1773 |

**Sibirinė gervė**, arba **baltoji gervė** (*Grus leucogeranus*) – gervinių (*Gruidae*) šeimos stambus migruojantis nykstantis paukštis.

Kūnas iki 140 cm aukščio. Suaugę paukščiai balti, išskyrus raudoną sritį virš snapo viršūnės link akių. Rainelė geltona. Kojos raudonos. Patinas stambesnis už patelę.

Veisiasi Rusijos arktinėse srityje: Jakutijoje ir Vakarų Sibire. Žiemoja Kinijoje (Jangdzės upėje), Irane ir Indijoje.

Sibirinė gervė
# Kadisijos mūšis

| Arabų ir Sasanidų karai |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Data | 636 ar 637 m. |
| Vieta | prie Kadisijos, centrinis Irakas |
| Rezultatas | arabų musulmonų pergalė |

 |
| Vadovai ir kariniai vadai |
| Sadas ibn Abu Vakas | Rostamas Farok Hormozdas |
| Pajėgos |
| ~12000 | ~30000 |

**Kadisijos mūšis** – apie 636 m. įvykęs susirėmimas tarp arabų musulmonų ir Sasanidų imperijos pajėgų Irake. Mūšyje musulmonai pasiekė lemiamą pergalę, padėjusią jiems užvaldyti Iraką.

Nėra aiški mūšio data. Manoma, kad jis galėjo įvykti 636 ar 637 m. Pasak musulmonų šaltinių, Kadisijos mūšis įvyko po Jarmuko mūšio kalifui Umarui pasiuntus karius, vadovaujamus Sado ibn Abu Vako į Sasanidų imperijos valdomą dabartinį Iraką. Iškelta versija, kad pastebėtas Sasanidų valdžios smukimas 634 ar 635 m. galėjo būti tuo metu vykusio Kadisijos mūšio išdava. Mūšis įvyko prie Kadisijos kaimo, kuris galbūt buvo vienas Sasanidų karinių fortų Vidurio Irake. Manoma, kad arabų pajėgos, kartu su prisijungusiais šalininkais, siekė 12000 karių. Prieš juos Sasanidai sutelkė armiją, vedamą Rostamo Farok Hormozdo, kuri siekė 30000 karių. Susitikusios armijos porą mėnesių manevravo pakol stojo į atvirą mūšį. Pasakojama, kad kuklūs arabai siūlė iraniečiams atsiversti į islamą, tačiau iraniečiai pademonstravo jiems būdingą prabangą ir aroganciją. Apie mūšį praktiškai neišliko faktinių žinių, išskyrus romantiškus pasakojimus apie žymių karių dvikovas. Pasak istorijos, mūšio lauke žuvus Rostamui iraniečių eilės pakriko ir jie metėsi bėgti. Arabai užvaldė legendinį persų štandartą Deravšą Kavianį, kurį pergabeno kalifui Umarui. Pastarasis išardė iš jo brangakmenius ir likučius sudegino. Bėgančius iraniečius arabai persekiojo iki Madaino (Ktesifono), kurį užėmė netrukus.

## Šaltiniai

* Enciklopedija Iranica
* Enciklopedija Britannica
# Ginkluotosios pajėgos

**Ginkluotosios pajėgos** – valstybės vyriausybės organizuojamos ir remiamos institucijos ir organizacijos, skirtos koviniams ar kitokiems veiksmams vykdyti karo atveju.

Ginkluotųjų pajėgų pagrindą paprastai sudaro kariuomenė, kuri toliau gali būti skirstoma į keletą dalių, pavyzdžiui, į sausumos kariuomenę, karines oro pajėgas ir karo laivyną. Tačiau į ginkluotąsias pajėgas kartais įtraukiamos ir kitos struktūros, susijusios su kariuomene. Pavyzdžiui, pagal Lietuvos Respublikos Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo redakciją, aktualią nuo 2004 m. lapkričio 11 d., į Lietuvos ginkluotąsias pajėgas karo atveju, be kariuomenės dar įeina Valstybės sienos apsaugos tarnyba, Viešojo saugumo tarnyba, Vadovybės apsaugos tarnyba, koviniai Šaulių sąjungos būriai bei kiti koviniai piliečių ir jų organizacijų ginkluoto pasipriešinimo (partizanų) vienetai, pavaldūs ginkluotųjų pajėgų vadovybei“.

Ginkluotųjų pajėgų panaudojimą tiriantis mokslas vadinamas karyba.

## Šaltiniai
# Chuzestano provincija

| Chuzestano provincija خوزستان |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Iranas |
| **Administracinis centras** | Ahvazas |
| **Šahristanų skaičius** | 23 |
|  |
| **Gyventojų** (2022) | 5 074 000 |
| **Plotas** | 64 055 km² |
| **Tankumas** (2022) | 79 žm./km² |

**Chuzestano provincija** (pers. خوزستان = *Khūzestān*) – provincija ir istorinis regionas vakarų Irane, Irako pasienyje ir Persijos įlankos pakrantėje. Administracinis centras – Ahvazas.

## Geografija

Šiaurinę teritorijos dalį užima kalvos ir Ahvazo kalnagūbris, pietinę – pelkėtos lygumos. Šiaurės vakariniu pakraščiu teka Karūno upė. Klimatas karštas, pietuose – drėgnas. Vasarą temperatūra viršija 40 °C. Žiemos vėsios ir sausos, kartais temperatūra nukrenta žemiau 0 °C, pasninga.

## Istorija

Chuzestane jau IV tūkstantmetyje pr. m. e. pradėjo kurtis miestai. III–II tūkstantmetyje čia gyvavo Elamo valstybė. Apie 639 m. pr. m. e. užkariavo Asirija. Vėliau (311–148 m. pr. m. e.) priklausė Seleukidams, VII a. Chuzestaną užkariavo arabai ir prijungė prie Kalifato. X–XI a. priklausė Bujidams, XI–XII a. Seldžiukidams, XIII–XIV a. Chulaguidams. XVI a. žemes užkariavo persai.

XX a. Chuzestanas tapo svarbiu naftos ir gamtinių dujų gavybos centru. 1980–1988 m. Irako-Irano karo metų šiaurės Chuzestaną buvo užėmusios Irako karinės pajėgos.

## Gyventojai

62,5 % Chuzestano gyventojų gyvena miestuose. Regionas pasižymi didele tautine įvairove: čia gyvena persai, arabai, lurai, žydai mizrachiai (daugiausia miestuose), lakai, kaškajai, afšariai (kaimuose).

Didžiausi miestai (2016 m.):

* Ahvazas – 1184,7 tūkst. gyventojų
* Dezfulis – 264,7
* Abadanas – 231,4
* Bender Mahšahras – 162,7
* Andimeškas – 135,1
* Choremšehras – 133,0
* Behbehanas – 122,6
* Izechas – 119,3
* Šuštaras – 101,8
* Mesdžed Soleimanas – 100,4
* Bender Chomeinis – 78,3
* Šušas – 77,1
* Ramhormozas – 74,2
* Omidijechas – 67,4
* Kūte Abdalachas – 56,2
* Sūsangerdas – 51,4

## Šaltiniai

|  |  |
| --- | --- |
|  **Irano provincijos** |  |
| Ardebilis | Bušehras | Chuzestanas | Čeharmehalis ir Bachtiarija | Elbursas | Farsas | Gilanas | Golestanas | Hamadanas | Hormozganas | Ilamas | Isfahanas | Jezdas | Kazvinas | Kermanas | Kermanšahas | Kohgilujė ir Bojerahmedas | Kumas | Kurdistanas | Lurestanas | Mazenderanas | Merkezis (Vidurinė) | Pietų Chorasanas | Rezavio Chorasanas | Rytų Azerbaidžanas | Semnanas | Sistanas ir Beludžistanas | Šiaurės Chorasanas | Teheranas | Vakarų Azerbaidžanas | Zendžanas |
# Persijos įlanka

Persijos įlanka iš palydovo
**Persijos įlanka** (pers. خلیج فارس = *Khalīj-e Fārs*, arab. الخليج الفارسی = *al-Khalīj al-Fārsī*) – įlanka Indijos vandenyno šiaurės vakaruose, tarp Arabijos pusiasalio ir Irano. Įlankos plotas apie 233 000 km², didžiausias gylis 102 m. Įlanka garsėja tuo, kad po ja yra daug naftos.

Greta jos yra šios šalys: Omanas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Kataras, Saudo Arabija, Kuveitas, Irakas, Iranas. Įlankos salose yra Bahreinas. Bahreinas, Kataras, Kuveitas ir Jungtiniai Arabų Emyratai (o kai kada taip pat ir Saudo Arabija bei Omanas) vadinami Persijos įlankos valstybėmis; šis terminas iš esmės reiškia ne geografinę jų vietą, bet faktą, kad jos yra nedidelės absoliutinės monarchijos, staigiai praturtėjusios naftos dėka, o gyventojų nemažą dalį jose sudaro samdyti darbininkai iš kitų šalių.

## Salos

Persijos įlanka žemėlapyje
Persijos įlankoje gausu mažų salų. Bahreinas, Persijos įlankos sala, taip pat dar yra ir Persijos įlankos arabų valstybė. Geografiškai didžiausia įlankos sala yra Kešmas, kuri yra Hormūzo sąsiauryje ir priklauso Iranui. Kitos svarbesnės salos yra Didesnis Tunbas, Mažesnis Tunbas ir Kišas, administruojamos Irano, Bubijanas priklauso Kuveitui, Taroutas – Saudo Arabijai, o Dalmą administruoja Jungtiniai Arabų Emyratai. Pastaraisiais metais įlankoje taip pat buvo sukurta ir dirbtinių salų, skirtų komerciniams tikslams arba turizmui. Nors ir būdamos mažos, šios salos turi neigiamos įtakos mangrovių arealui ir dažnai sukelia nenuspėjamas aplinkos problemas. Persijos įlankos salos taip pat buvo reikšmingos kolonijiniais laikais, kai Portugalijos kolonijinė imperija ir Britų imperija jas naudojo prekybai ir įtakos plėtimui.

## Šaltiniai
# Faraonas

Faraonas Amenchotepas III
**Faraonas** – Senovės Egipto valdovo titulas, naudotas ikikrikščioniškoje ir ikimusulmoniškoje epochoje.

| Terminas hieroglifais |
| --- |
| *pr-Aa* **per-ao** |

|  |  |
| --- | --- |
|

|  |
| --- |
|  |

 |

 |
| „Didieji namai“ |
|  |
|  |
|  |
|  |
| **Graikų k.** | Pharao |

Manoma, kad žodis *faraonas* kilo iš egip. *Per’ao* 'Didieji namai'. Graikai egiptiečių „Per’ao“ ėmė tarti „Pharao“. 12 dinastijos pabaigoje ir vėliau linkint sveikatos sakyta: „Tegu jis gyvena klestėdamas ir būna sveikas“ prie šių žodžių buvo pridedama kreipinys „Didieji namai“ nors dar tais laikais jis tereiškė tik rūmus ar kiemą. Ankstyviausias žinomas pavyzdys, kur šis titulas iš tiesų reiškė valdovą, yra Amenchotepo IV laiškas, kuris yra adresuotas: „Faraone, tegu jo didenybė gyvena klestėdamas ir būna sveikas.“ Nuo 19 dinastijos ir vėliau šis terminas naudotas retkarčiais tik kaip „jo didenybė“.

Pagal senovės egiptiečių tikėjimą, faraonas buvo laikomas Saulės dievo Horo sūnumi ir vesdavo tik dieviškos kilmės žmogų (beveik visada savo seseris). Senojoje ir Vidurinėje karalystėje faraonai buvo garbinami kaip dievai, o nuo Naujosios karalystės laikų jų galia ir prestižas ėmė tirpti, galiausiai jie imti laikyti tik valdančiais šalį asmenimis.

Paskutinis tikras faraonas buvo Psametichas III (526–525 m. pr. m. e). Po jo valdę Persijos bei Makedonijos valdovai titulą „faraonas“ naudodavo tik kaip simbolinį galios demonstravimą.

## Vardai

Faraonas būdavo žinomas keliais vardais ir titulais:

* Horo vardas – seniausi žinomi faraonų vardai, naudoti nuo I-os dinastijos. Jie dažniausiai rašomi vertikaliai ir apibrėžti stačiakampiu. Virš vardo vaizduojamas dievas Horas, o apačioje – specialus ženklas, vadinamasis serechas;
* Nebti vardas – naudoti nuo I-os dinastijos. Prieš juos dedamas specialus simbolis, vaizduojantis Nebti (deivių Nekhbet ir Uadžet porą), reiškiantis „Abiejų žemių valdovas“;
* Auksinio Horo vardas – naudoti nuo III-os dinastijos. Prieš juos dedamas specialus simbolis, vaizduojantis Horą, tupintį ant Auksą vaizduojančio hieroglifo. Šis titulas turbūt skaitytas *Hor neb-taui* (*Ḥr-nb-tAw(j)*);
* Sosto vardas – naudoti nuo IV-os dinastijos. Šie vardai, žinomi kaip pagrindiniai, ir rašomi specialiuose rėmeliuose – kartuše. Prieš juos rašomi nendrės ir bitės hieroglifai. Titulas, skaitomas *nesut biti* (*nswt bjtj*), verčiamas „Tas, kuris valdo nendrę ir bitę“ (aliuzija į Aukštutinį ir Žemutinį Egiptą);
* Asmeninis vardas – rašomi nuo V-os dinastijos. Šie vardai rašomi kartuše, ir prieš juos dažniausiai rašomas specialus hieroglifas, vaizduojantis antį ir saulę. Titulas, skaitomas *sa Ra* (*sa-rA*), verčiamas „Ra sūnus (duktė)“.

## Daugiau

Egipto faraonų sąrašas

Vikižodynas
# Barka

*Šis straipsnis - apie upę. Apie buvusią Eritrėjos provinciją žiūrėkite Barka (provincija)*

| Barka |
| --- |
| **Ilgis** | 640 km |
| **Ištakos** | Eritrėjos kalnynas |
| **Žiotys** | Raudonoji jūra |
| **Šalys** | Eritrėja, Sudanas |

**Barka** − upė Eritrėjoje ir Sudane.

Upė išteka iš Eritrėjos kalnyno ir teka šiaurės vakarų kryptimi link Sudano lygumų. Barkos ilgis apie 640 km. Upė prateka šalia Asmaros, per Agordatą ir prie sienos su Sudanu susilieja su Ansebu. Sudane, abi susiliejusios upės įteka į Raudonąją jūrą ties Tokaro miestu.

## Nuorodos

* Barkos upė Archyvuota kopija 2011-06-29 iš Wayback Machine projekto. (anglų k.)
# Garavimas

Garavimas**Garavimas** – medžiagos virsmas iš skystos į dujinę agregatinę būseną. Tai paviršinis procesas. Garavimui priešingas procesas yra kondensacija.

Garai yra iš skysčio išlėkusios molekulės: jei atomo (molekulės) kinetinė energija viršija skysčio paviršinę atomų (molekulių) ryšio energiją, jis palieka skystį. Didėjant temperatūrai, garavimas intensyvėja, nors garavimas vyksta nuolat ir bet kokioje temperatūroje (aukštesnėje nei 0 Kelvinų). Kai kurie metalai, garuoja ne iš skystos fazės, t. y. garavimas vyksta tiesiogiai iš kietos fazės, pastarasis procesas vadinamas sublimacija.

Kiekybiškai perėjimą iš skystos į dujinę būseną apibūdinantis dydis yra garavimo šiluma.

## Taip pat skaitykite

* Virimo temperatūra
* Konvekcija
* Šiluma

 **Būsenų kitimai**

Lydymasis |
Virimas |
Garavimas |
Sublimacija |
Kondensacija |
Kietėjimas |
Kristalizacija
# Filipinų įduba

Filipinų įduba
Įduba vandenyno žemėlapyje

**Filipinų įduba** – povandeninė įduba Ramiojo vandenyno vakaruose į rytus nuo Filipinų. Ilgis – ~1330 km, driekiasi iš šiaurės į pietus. Plotis pagal 6000 m izobatą ~65 km, didžiausias gylis 10 497 m.

## Šaltiniai
# Buveinė

**Buveinė** – gyvųjų organizmų arba atskirų individų natūralūs namai. Tai gali būti ežeras, upė, pelkė, medžio drėvė.

**Makrobuveinė** – milžiniška, ypač didelė buveinė, tokia kaip biomas.
**Mikrobuveinė** – labai nedidelė specifiška buveinė, pvz., pūvantis medis.

Mažos buveinės gali būti didesnėse, pvz., upė vasaržalių miškų biome.