# Baltijos valstybės

|  |
| --- |
| Baltijos valstybės latv. *Baltijas valstis* est. *Balti riigid* |
|  |
| Plotas | 175 228 km² |
| Gyventojų | 6 000 000 (2021) |
| Valstybės |  Estija  Latvija  Lietuva |
| Laiko juostos | UTC+2 (EET) UTC+3 (EEST) |

**Baltijos valstybės** – Lietuva, Latvija ir Estija.

Kaip atskiri politiniai vienetai susikūrė 1918 m. 1940 m. aneksuotos TSRS. Nepriklausomybę atkūrė 1990–1991 m.

Dėl unikalios geografinės padėties Baltijos šalys priskiriamos Rytų, Vidurio arba Šiaurės Europai. Pagal oficialų Jungtinių Tautų Organizacijos skirstymą Baltijos šalys – Šiaurės Europos dalis. Istoriškai Baltijos valstybių samprata irgi kito – po Pirmojo pasaulinio karo šis pavadinimas buvo taikomas Lietuvai, Latvijai, Estijai bei Suomijai. TSRS okupacijos metais vartota panaši sąvoka Pabaltijys, pagal kurią prie Lietuvos, Latvijos bei Estijos priskirta ir Kaliningrado sritis.

## Ekonomikos

Baltijos šalių ekonomika 2000–2006 m. augo sparčiausiai Europoje. 2006 m. Estijos BVP išaugo 11,2 %, Latvijos – 11,9 %, Lietuvos – 7,5 %. Visose trijose šalyse 2006 m. vasarį nedarbo lygis nukrito žemiau Europos Sąjungos vidurkio.

## Demografinė padėtis

Atkūrus nepriklausomybę, Baltijos šalyse kilo ekonominių problemų. Smuko demografiniai rodikliai, sumažėjo gimstamumas, padidėjo mirtingumas. Gyventojų prieaugis tapo neigiamas.

Pastaraisiais metais Baltijos šalių ekonomika kyla, gerėja žmonių gyvenimo lygis, tačiau gimstamumas išlieka labai mažas. Prognozuojama, kad iki XXI a. vidurio gyventojų skaičius Lietuvoje sumažės ketvirtadaliu, Latvijoje ir Estijoje – trečdaliu.

## Energetika

Baltijos šalys neturi didelių naftos, gamtinių dujų ar akmens anglių telkinių. Taigi didžiąją išteklių dalį įsiveža iš kitų valstybių. Dėl ypatingos geografinės padėties daugiausia žaliavų šios šalys importuoja iš Rusijos. 1964 m. Latvijoje mažame Adzės miestelyje, netoli Gudeniekų kaimo, išgauta nafta. Vėliau naftos paieška buvo tęsiama Baltijos jūros šelfe, kur atrasta keletas perspektyvių naftos gavimo vietovių. TSRS laikais išgręžti 93 tyrimo gręžiniai. Naftos gręžiniai nebuvo eksploatuojami, nes iš Rusijos atsigabenti naftą atsiėjo pigiau. Didesnio dėmesio naftos gręžiniai sulaukė Latvijai atgavus nepriklausomybę 1991 metais. Buvo kilęs net diplomatinio pobūdžio „karas” su Lietuva dėl naftos atsargų Baltijos jūroje. Pagal įvairius vertinimus Latvijos naftos atsargos svyruoja nuo 250 iki 730 milijonų barelių.

Estija ir Lietuva pagamina daug elektros energijos, Latvija – gerokai mažiau. Estijoje didelę reikšmę turi vietinės naudingosios iškasenos – skalūnai, kurių gavybą ir naudojimą Estija rengiasi didinti.

Iki 2009 m. Lietuvoje apie 70 % visos elektros energijos pagamindavo Ignalinos atominė elektrinė. Sustabdžius elektrinės veiklą, energiją gamina šiluminės, vandens, vėjo ir saulės jėgainės.

Didžiąją Latvijos elektros energijos dalį gamina Dauguvos upėje įrengtos galingos vandens jėgainės. Likusią dalį šalis importuoja iš Lietuvos ir kitų valstybių.

2007 m. pradėtas tarpvalstybinis Baltijos šalių elektros tinklų sinchronizacijos projektas, kuriuo siekiama atskirti šalių elektros tinklus nuo BRELL žiedo ir sinchronizuoti su Kontinentiniu Europos tinklu. 2019 m. birželio 20 d. Europos Komisijos vadovai Briuselyje patvirtino darbų kalendorių, kaip Baltijos šalių elektros tinklus atjungti nuo posovietinės sistemos ir sinchronizuoti su Vakarų Europa.

## Valstybių statistika

|  | Estija | Latvija | Lietuva | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Herbas |  |  |  | N/A |
| Vėliava |  |  |  | N/A |
| Sostinė | Talinas | Ryga | Vilnius | N/A |
| Nepriklausomybė | * Iki XIII a.
* 1918 m. vasario 24 d.
* Atkurta 1991 m. rugpjūčio 20 d.
 | * Iki XIII a.
* 1918 m. lapkričio 18 d.
* Atkurta 1991 m. rugpjūčio 20 d.
 | * Iki XVIII a.
* 1918 m. vasario 16 d.
* Atkurta 1990 m. kovo 11 d.
 | N/A |
| Politinė sistema | Parlamentinė respublika | Parlamentinė respublika | Pusiau prezidentinė respublika | N/A |
| Parlamentas | Riigikogu | Saeima | Seimas | N/A |
| Prezidentas | Alar Karis | Edgars Rinkēvičs | Gitanas Nausėda | N/A |
| Gyventojų (2021) | 1 328 000 | 1 893 000 | 2 810 000 | ~6 031 000 |
| Plotas | 45 339 km² | 64 589 km² | 65 300 km² | 175 228 km² |
| Tankumas | 30,9 žm./km² | 29 žm./km² | 43 žm./km² | 34 žm./km² |
| Vandens (%) | 4,56 % | 1,5 % | 1,35 % | 2,47 % |
| BVP (nominalus) (2021) | 30,660 mlrd. € | 32,917 mlrd. € | 55,326 mlrd. € | 118,902 mlrd. € |
| BVP (nominalus) 1 gyv. (2021) | 23 060 € | 17 480 € | 19 740 € | ~19 715 € |
| Karinis biudžetas (2022) | 748 mln. € | 758 mln. € | 1,2 mlrd. € | 2,7 mlrd. € |
| Gini indeksas (2019) | 30.5 | 35.2 | 35.4 | N/A |
| ŽSRI (2019) | 0.882 (Labai aukštas) | 0.854 (Labai aukštas) | 0.869 (Labai aukštas) | N/A |
| Interneto kodas | .ee | .lv | .lt | N/A |
| Telefono kodas | +372 | +371 | +370 | N/A |

## Miestų statistika

*Pagrindinis sąrašas – Baltijos valstybių didžiausi miestai*

| Vieta | Miestas | Šalis | Miesto gyventojų skaičius 2021 m. prdž. | Miesto gyventojų skaičių buvęs 1989 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **1** | Ryga |  Latvija | 614 618 | 910 455 |
| **2** | Vilnius |  Lietuva | 559 421 | 576 700 |
| **3** | Talinas |  Estija | 438 341 | 478 974 |
| **4** | Kaunas |  Lietuva | 293 277 | 419 745 |
| **5** | Klaipėda |  Lietuva | 149 056 | 202 929 |
| **6** | Šiauliai |  Lietuva | 101 884 | 145 629 |
| **7** | Tartu |  Estija | 91 407 | 113 977 |
| **8** | Panevėžys |  Lietuva | 84 613 | 126 483 |
| **9** | Daugpilis |  Latvija | 80 627 | 129 000 |
| **10** | Liepoja |  Latvija | 67 964 | 114 486 |

Didžiausi miestai pagal etninių gyventojų (lietuvių, latvių, estų) skaičių *(2021 metai)*:

1. Vilnius(373 513)
2. Ryga (287 149)
3. Kaunas (282 023)
4. Talinas (233 520)
5. Klaipėda (135 557)
6. Šiauliai (120 263)
7. Panevėžys (113 585)
8. Tartu (76 227)
9. Alytus (66 390)
10. Marijampolė (44 555)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Baltijos valstybių teisė

 **Europos regionai** [slėpti]

Vakarų Europa | Rytų Europa | Šiaurės Europa | Pietų Europa | Vidurio Europa
 Skandinavija | Baltijos valstybės | Beniliuksas