Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Graižtvinis šautuvas

Mosin-Nagant 1891/30 m. šautuvas
SKS karabinas
AK-74 šautuvas
**Graižtvinis šautuvas** (angl. *rifle*, rus. *винтовка*) – rankinis ilgavamzdis šaunamasis ginklas su graižtviniu vamzdžiu, kurio ilgis paprastai viršija 70 kalibrų, skirtas šaudyti įrėmus buožę į petį.

Graižtviniai šautuvai būna kariniai, medžiokliniai ir sportiniai. Galima dar išskirti tarnybinius šautuvus, kuriuos naudoja policijos snaiperiai ir panašūs specialistai.

Kariniai šautuvai skirti priešui naikinti ugnimi (kulkomis), durtuvu ir buože.

## Istorija

Pirmieji šaunamieji parakiniai ginklai su graižtvuotais vamzdžiais buvo pagaminti dar XV a. viduryje. Dėl grubios gamybos jie buvo dar netaiklūs, ir masiškai imti gaminti tik po 400 metų.

Pradžioje graižtviniai šautuvai buvo taiklių šaulių (dabar sakytume snaiperių) ginklai, tuo tarpu eiliniai pėstininkai šauliai naudodavo lygiavamzdžius šautuvus (muškietas), kurie šaudė apvaliomis švino kulkomis, kurių kalibras siekė iki 19 mm.

Napoleono karų metu D. Britanijos armijoje buvo keletas eksperimentinių dalinių, vadintų *Rifles*. Šie šaulių pulkai buvo naudojami kaip lengvieji pėstininkai (*skirmishers*) Ispanijoje ir Portugalijoje kovojant su Napoleono kariuomene. Jie buvo efektyvesni už panašius dalinius, ginkluotus muškietomis, nes šaudė toliau ir taikliau. Yra duomenų, kad tame kare 95-ojo Šaulių pulko šaulys Tomas Planketas (*Thomas Plunkett*) iš 400–600 m nušovė generolą Kolberą (*Colbert*).

XIX a. viduryje ginklų vamzdžių gamyba tiek ištobulėjo, kad graižtvinius vamzdžius buvo galima naudoti ir pigiems masiniams kariniams šautuvams. Muškietas ėmė keisti vienšūviai pro drūtgalį užtaisomi graižtviniai šautuvai. To meto (iki XX a. pradžios) šautuvai buvo labai ilgi (su durtuvu neretai siekdavo iki 2 m). Tokie šautuvai su durtuvais tikdavo kirstynėse gintis nuo kardais ginkluotų kavaleristų. Tuo tarpu patys kavaleristai ir kai kurios specialios kareivių grupės naudojo trumpesnius šautuvus karabinus.

## Graižtviniai šautuvai Lietuvos kariuomenėje

Atkurtos Lietuvos kariuomenė buvo ginkluota Pirmojo pasaulinio karo šautuvais – rusiškais 7,62 mm 1891 m. Mosino šautuvais, vokiškais 7,65 mm 1898 m. mauzeriais, 7,9 mm angliškais enfieldais, ir net japoniškomis 6,5 mm arisakomis 38.

1935–1939 m. buvo perkami belgiški karabinai *FN Model 30* , kurie buvo žymimi Gedimino stulpais.

Dabartinė Lietuvos kariuomenė ginkluota 7,62 mm švediškais AK-4, 7,62 mm rusiškais AK-47, AK-47S, AKM, AKMS, 7,62 mm amerikietiškais M14, 5,56 mm amerikietiškais M16, 5,56 mm vokiškais G-36.

## Nuorodos

* Collecting LITHUANIAN FIREARMS
# Dadzia

| Dadzia |
| --- |
|  |
| **Ilgis** | 124,20 km |
| **Baseino plotas** | 1235,73 km² |
| **Ištakos** | Nanhu kalnas |
| **Žiotys** | Taivano sąsiauris |
| **Šalys** | Taivanas |

**Dadzia** (kin. 大甲溪, pinyin: *Dàjiǎ Xī*; pe̍h-ōe-jī: *Tāi-kah-khoe*) – upė šiaurės vidurio Taivane.

Prasideda Suešano ir Nanhu kalnų šlaituose, Vidurio Taivano kalnagūbryje, 3637 m aukštyje virš jūros lygio. Teka Taičungo (rajonai Hepingas, Sinšė, Dongši, Šifangas, Fengjuanas, Houli, Šengangas, Vaipu, Dadzia, Čingšujus, Daanas) miesto teritorija 124 km ir įteka į Taivano sąsiaurį.

Dadzia rajone upė patvenkta Teči užtvanka, sudarytas 592 hektarų ploto Dedzi rezervuaras. Rezervuaras aprūpina miestą geriamuoju vandeniu, elektra, užkerta kelią potvyniams, jo vanduo taip pat naudojamas rekreacijos poreikiams. Teči ir dar penkios kitos užtvankos ant Dadzia upės pagamina iki 1100 megavatų hidroenergijos, o per metus daugiau kaip 2,4 mlrd. KWh. Kitos penkios užtvankos, įrengtos ant upės paeiliui, yra Čingšano, Kukuano, Tienluno, Maano ir Šihgango užtvankos.

Palei upę nutiesti plentai Hepingas–Dongših ir Fongjuanas–Cingšuėjus.

## Incidentai

Siaučiant taifūnams ar pilant smarkiam lietui, Dadzia upę neretai užneša nuošliaužos, užverčiančios ir apgadinančios kelius. 2008 m. rugsėjį prasiautęs taifūnas „Sinlaku“ sukėlė audringus potvynius, kurie nuplovė Houfengo tilto (sujungiančio Houli su Fengjuanu) atramas, incidento metu žuvo šeši žmonės. 2010 m. birželį, po NT$1,4 mlrd. kainavusių rekonstrukcijos darbų, tiltas buvo atidarytas transporto priemonių eismui.

* Teči užtvanka
* Ma'an užtvanka
* Šihgang užtvanka

## Išnašos
# Taivano nacionalinis universitetas

|  |
| --- |
| Taivano nacionalinis universitetas 國立臺灣大學 |
|  |
| Įkurtas | 1928 m. reorganizuotas 1945 m. (buv. Taihoku imperatoriškasis universitetas) |
| Tipas | Valstybinis |
| Rektorius | Kuan Chung-ming (管中閔) |
| Darbuotojų | 2,029 |
| Studentų | 32,974 |
| Vieta | Taipėjus, Taivanas  |
| Svetainė | ntu.edu.tw/english |

Universiteto ženklas
Taivano nacionalinis universitetas
**Taivano nacionalinis universitetas** (*NTU*, kin. 國立臺灣大學, arba Táidà (台大)) – universitetas, esantis Taipėjuje, Taivane. Jo pagrindinis universitetinis miestelis išsidėstęs Taipėjuje, likę šeši – kituose Taivano miestuose. Universitetą sudaro 11 fakultetų, 54 departamentai, 4 mokslo tyrimo centrai, 3 tyrimų stotys. Diplomai išduodami daugiau kaip šimtui studijų programų. Užsienio studentai sudaro pusę visų besimokančiųjų.

Universitetas yra geriausias savo šalyje, be to užima 94-tą vietą tarp geriausiųjų pasaulio universitetų pagal *QS World University Rankings* . Magistro studijų *Global MBA* programa laikoma viena geriausių Azijoje.

Universitetą įkūrė japonai kolonijinio valdymo laikotarpiu 1928 m. Tuomet tai buvo vienas iš Japonijos imperatoriškųjų universitetų – Taihoku imperatoriškasis universitetas (臺北帝國大學). Po Antrojo pasaulinio karo Taivano vyriausybė reorganizavo universitetą – 1945 m. lapkričio 15 d. jis įgavo dabartinį vardą.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Universiteto svetainė (anglų k.)
# Universitetas

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas
Tartu universitetas, aukštoji mokykla Estijoje, vienas iš dviejų Tartu miesto universitetų
 *Kitos reikšmės – Universitetas (reikšmės).*
**Universitetas** (nuo lot. *universitas* – visuma) – organizacija (aukštoji mokykla), kurioje siekiama laisvai dėstyti ir vystyti visas mokslo šakas, nepriklausomai nuo praktinio pritaikymo, turinti plačią autonomiją (savivaldą) su vyriausybės kontrole, bei suteikianti studijuojantiems platų užsiėmimų pasirinkimą.

Universitetų gimimo data laikomi 1215 m., kai popiežiaus legatas Paryžiuje paskelbė, o popiežius patvirtino pirmąjį statutą.

## Istorija

Europoje pirmuoju universitetu laikomas Italijoje įsteigtas Bolonijos universitetas (1088 m.).

Pirmasis Lietuvos universitetas – Vilniaus universitetas įkurtas 1579 m.

## Struktūra

Universitetus sudaro fakultetai – padaliniai, sudarantys kaip ir atskirą aukštąją mokyklą, kur dėstoma nustatyti mokslai.

Henrio Mintsbergo teigimu, universitetai dažnai turi organizacinės struktūros konfigūraciją, vadinamą profesionalia organizacija. Jai būdinga, kad funkcionavimo dalis didelė, susidedanti iš profesionalų, koordinuojama per apmokymą, turi plačią autonomiją. Tokioje struktūroje taip pat daug tarnautojų, maža vidurinės grandies vadovų, maža technostruktūra. Profesionalai dalyvauja ir administraciniame darbe, tad tokioje organizacijoje dažnai esama įvairių komitetų.

## Išnašos
# Macu salos

Macu salos
**Macu salos** (trad. kin. 馬祖列島, supapr. kin. 马祖列岛, pinyin: *Mǎzǔ Lièdǎo*) – salynas Taivano sąsiauryje, į šiaurės vakarus nuo Taivano. Salyną sudaro 19 salų ir salelių. Administraciškai Macu salos laikomos **Liandziango apskritimi** (kin. 連江縣, pinyin: *Liánjiāng Xiàn*), kuri priskiriama Kinijos Respublikos (Taivano) Fudziano provincijai. Tai mažiausia apskritis šalyje.

Kinijos Respublika (KR) kontroliuoja tik nedidelę istorinės Liandziango apskrities dalį, didžioji dalis priklauso Kinijos Liaudies Respublikai (KLR), kuri reiškia pretenzijas į visą salyną. Salos pavadintos Macu deivės garbei.

Bendras salyno plotas 29,6055 km², gyventojų 9755 (2008 m. duomenys).

## Istorija

Daugumą gyventojų į salas atsikėlė iš žemyninės Kinijos Fudziano provincijos. Čingų dinastijos laikais saloje kartkartėmis apsistodavo japonų piratai.

Skirtingai nei Taivanas ir Penghu salos, Macu salos niekuomet nebuvo perleistos Japonijos imperijai pagal Šimonoseki taikos (1895 m.) nuostatus. Salų Antrojo pasaulinio karo metu taip pat neokupavo japonų pajėgos, nes jos neturėjo didelės karinės reikšmės.

Po to, kai 1949 m. Kinijos nacionalistai (Guomindanas) pasitraukė į Taivano salą, jie išlaikė dalį Liandziango apskrities teritorijos savo valdžioje, taip pat ir visą Dzinmeno apskritį.

## Administracinis suskirstymas

Liandziango apskritis yra padalinta į:

4 kaimo tipo gyvenvietes

* Beiganas
* Dongjinas
* Juguangas
* Nanganas

Šie savo ruožtu skirstomi į 22 kaimus ir 137 apylinkes (鄰).

## Šaltiniai

|  |  |
| --- | --- |
|  **Taivano administracinis suskirstymas** |  |
| **Provincijos**: Fudzianas | Taivanas
**Išskirtieji miestai**: Gaosiongas | Sinbėjus | Taidžongas | Tainanas | Taipėjus | Taojuanas
**Taivano provincijos miestai**: Dziaji | Dzilongas | Sindžu
**Fudziano provincijos apskritys**: Dzinmenas | Liandziangas
**Taivano provincijos apskritys**: Dziaji | Džanghua | Hualianas | Jilanas | Junlinas | Miaoli | Nantou | Penghu | Pingdongas | Sindžu | Taidongas |
# Uber

Uber|  |
| Komercinis pavadinimas | Uber Technologies Inc. |
| Forma | akcinė bendrovė |
| Prekybos simbolis | UBER |
| Pramonė | Transportas |
| Įkurta |  2009 m. kovo mėn. |
| Centrinė būstinė | San Fransiskas, JAV |
| Svarbiausi darbuotojai | Travis Kalanick |
| Paslaugos | Taksi, transporto priemonių nuoma |
| Pajamos | 11,270 mlrd. JAV dolerių (2018) |
| Pelnas | -975,11 mln. JAV dolerių (2018) |
| Tinklalapis | www.uber.com |

**Uber** – iš JAV kilusi tarptautinė transporto įmonė. Būstinė įsikūrusi San Fransiske, JAV. Kompanija teikia taksi tarpininkavimo paslaugas per išmaniųjų telefonų programėlę. 2019 m. paslauga buvo prieinama 60 šalyse ir apie 400 miestų

2015 m. „Uber“ paskelbė apie plėtrą Lietuvoje.

Lietuvoje nuo 2014 m. veikia „Uber“ inžinerinis padalinys, kuriame dirba apie 38 darbuotojus. Įmonė nuolat patenka į didžiausius atlyginimus mokančiųjų sąrašus.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Bab al Mandebas

Sąsiaurio nuotrauka
**Bab al Mandebas** (arab. باب المندب‎ = *Bāb al-mandab* – „Ašarų vartai“) – sąsiauris tarp Afrikos ir Arabijos pusiasalio (Azijos). Ilgis 109 km, plotis iki 90 km.

Juo Raudonoji jūra susisiekia su Indijos vandenynu (Adeno įlanka). Sąsiauris turi didelę strateginę reikšmę, kadangi per čia eina pagrindinės jūrų linijos iš Europos per Sueco kanalą su Pietų Azija, Tolimaisiais Rytais, Rytų Afrika ir Australija. Dėl šios priežasties kolonijiniu laikotarpiu čia stengėsi įsitvirtinti Europos kolonijinės valstybės – Anglija, Pranūzija, Italija. Faktiškai sąsiaurį kontroliavo anglai, kurie valdė Perimą, Adeną ir kitus svarbius taškus palei sąsiaurį.

Perimo sala (anglų valdyta 1755–1801 m., o vėliau nuo 1857 iki 1967 m., kol ji atiteko Pietų Jemenui) sąsiaurį skiria į dvi dalis: vakarinis – 20 km pločio ir 340 m gylio Dacht al Meium (srovė teka į šiaurę), rytinis – 3,2 km pločio ir 13 m gylio Babel Iskender (srovė teka į pietus).

## Šaltiniai
# Indas (upė)

*Šis straipsnis apie upę. Apie Indijos tautą skaitykite straipsnyje Indai.*

| Indas |
| --- |
|  Indas prie Skardu (Pakistanas) |
| **Ilgis** | 3180 km |
| **Baseino plotas** | 980 000 km² |
| **Vidutinis debitas** | 3850 m³/s |
| **Ištakos** | Tibeto plokščiakalnis |
| **Žiotys** | Arabijos jūra |
| **Šalys** |  Kinija (Tibetas),  Indija,  Pakistanas |
|  |
|  **Vikiteka** | Indas |

**Indas** (skr. सिन्धु = IAST: *Sindhu*, urd. سندھ) – upė Pietų Azijoje, viena ilgiausių ir svarbiausių regione. Prasideda Kinijoje (Tibete), Tibeto plokščiakalnyje, Kailašo kalnagūbryje, 5300 m aukštyje virš jūros lygio. Tarpekliais prasiveržia pro Hindukušo ir Himalajų kalnus. Teka į pietvakarius Indijos ir Pakistano teritorijomis, aliuvine Indo-Gangos žemuma kur skaidosi į daugybę protakų ir atšakų. Įteka į Arabijos jūrą, sudaro ~8000 km² ploto deltą.

Didžiausias intakai – Satledžas, Činabas, Kabulas, Gilgitas.

Indo aukštupyje vasarą tirpsta kalnų ledynai, o nuo Indijos vandenyno pučiąs musonas atneša daug lietaus. Potvynių metu debitas siekia 30 tūkst. m³/s. Žemupyje sausuoju laikotarpiu vietomis išdžiūsta. Vanduo naudojamas drėkinimui. Nereguliariai laivuojama iki Kabulo upės žiočių.

Prie Indo įsikūrę Haidarabado, Sukuro didmiesčiai.

## Pavadinimas

Upėvardis *síndhu-* gausiai minimas jau seniausiame indoarijų tekste – „Rigvedoje“. Tiesa, jis ten reiškia ne vien šią konkrečią upę, bet didelius plačius vandenis (didelę upę, jūrą) apskritai. Paties žodžio kilmė neaiški – kartais kildinamas iš šaknies *sidh-/sédhati* („ginti, varyti, atbaidyti“). Žodžiu *sapta- sindhu-* („septynios upės“) vadintas visas upingas karštas Pietų Azijos šiaurės vakaruose.

Iš supersinto upės pavadinimo (*Hind*) kilo Indijos vardas.

## Šaltiniai
# Tiurkų kalbos

|  |
| --- |
| Tiurkų |
| Paplitimas | Eurazija (Vidurinė Azija, Sibiras, Artimieji Rytai, Rytų Europa) |
| Kalbų skaičius | >30 |
| Kilmė | Altajaus tiurkų |
| Geografinis paplitimas |
|  |
| Klasifikacija | ogūzų, kipčiakų, Sibiro tiurkų, chaladžų, uigūrų, ogūrų |

**Tiurkų kalbos** – Altajaus kalbų grupė. Kai kurių kalbininkų nuomone, tiurkų kalbos kartu su mongolų ir tungūzų-mandžiūrų kalbomis sudaro Altajaus kalbų šeimą. Iš viso priskiriama apie 40 kalbų, kuriomis kaip gimtosiomis kalba nuo 165 mln. žmonių iki 180 mln. (iki 200 mln., jei įskaičiuotume ir tuos, kuriems tai antroji kalba).

Tiurkų kalbos – agliutinacinės. Joms būdinga sinharmonizmas, 1 linksniuotė, 1 asmenuotė, pažyminys prieš pažymimąjį žodį, labai mažai jungtukų, modalinių žodžių; nėra sonantų žodžių pradžioje, geminatų ir 2 priebalsių sandūros viename žodžio pradžios ir galo skiemenyje, giminės kategorijos, priešdėlių ir prielinksnių.

## Paplitimas

Tiurkų kalbos vartojamos Turkijoje (46,27 mln.), Azerbaidžane (6,06 mln.), Kazachstane (5,29 mln.), Kirgizijoje (2,44 mln.), Turkmėnijoje (3,43 mln.), Uzbekijoje (16,5 mln.), Rusijoje (Baškirijoje, Tatarstane, Tuvoje, Čiuvašijoje, Jakutijoje, Kalnų Altajuje, Chakasijoje), Irane (pietų azerų, ~23,5 mln. gyv.), Afganistane (pietų uzbekų 1,4 mln. gyv., turkmėnų 500 tūkst gyv., kirgizų, pietų azerų, uigūrų), Mongolijoje (kazachų, uigūrų), Bulgarijoje, Rumunijoje, buv. Jugoslavijoje, Albanijoje, Lietuvoje (totorių 464 gyv., azerų 420 gyv., karaimų 118 gyv.), Moldavijoje (gagaūzų 130 tūkst. gyv.), Šiaurinėje Kipro dalyje, Uigūrų autonominiame regione Kinijoje (uigūrų 7,21 mln. gyv.), Irake (pietų azerų, 300–900 tūkst. gyv.), Sirijoje (pietų azerų ~ 30 tūkst. gyv.), Vokietijoje (turkų 2,1 mln. gyv.) bei kitose valstybėse.

## Klasifikacija

Tiurkų kalbos: klasifikacija
Kadangi tiurkų gentys ir jų kalbos per amžius maišėsi viena su kita, tiurkų kalbų klasifikacija yra sudėtinga. Žemiau pateikiamas supaprastintas variantas:

* Pietvakarių (ogūzų) grupė:
	+ Turkų kalba ir jai artima gagaūzų kalba
	+ Azerbaidžaniečių kalba ir kaškajų kalba
	+ Turkmėnų kalba
	+ Urumų, salarų kalbos
* Šiaurės vakarų (kipčiakų) grupė:
	+ Aralo-Kaspijos: kazachų kalba, kirgizų kalba, karakalpakų kalba, nogajų kalba
	+ Ponto-Kaspijos: Karačiajų-balkarų kalba, kumykų kalba, Krymo totorių kalba ir jai artimos karaimų kalba bei krymčiakų (Krymo žydų) kalba, išnykusios pečenegų ir kipčiakų kalbos
	+ Uralo: totorių kalba, baškirų kalba ir čiulymų kalba
* Šiaurės (Sibiro) grupė:
	+ Altajų kalba, chakasų kalba, jakutų kalba, šorų kalba ir tuvių kalba
* Rytų (karlukų) grupė:
	+ Uzbekų kalba, uigūrų kalba, salarų kalba ir išnykusi rašytinė čagatajų kalba
* Bulgarų (arba ogūrų) grupė:
	+ Proto-bulgarų kalba
		- Pavolgio bulgarų kalba (išnykusi) ir iš jos kilusi čiuvašų kalba
	+ Chazarų kalba (išnykusi)
* Chaladžų kalba

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Ethnologue informacija
# Indijos Vandenyno Britų Sritis

**Indijos Vandenyno Britų Sritis**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| (Išsamiau) | (Išsamiau) |

 |
|  |
| Valstybinė kalba | anglų kalba |
| Sostinė | Diego Garsija |
| Valdovas | Karolis III |
| Įgaliotinis | Leigh Turner |
| Administratorius | Tony Humphries |
| Plotas  – Iš viso  – % vandens |   60 km² 0 % |
| Gyventojų  – Iš viso  – Tankumas |   3 500 58,3/km² |
| Valiuta | Svaras sterlingų |
| Laiko juosta | UTC +6 |
| Interneto kodas | .io |
|  |

**Indijos Vandenyno Britų Sritis** (angl. *British Indian Ocean Territory*) – Didžiajai Britanijai priklausanti užjūrio teritorija, esanti Indijos vandenyne, tarp Afrikos ir Indonezijos. Teritorija sudaryta iš šešių atolų, priklausančių Čagoso archipelagui.
# Pramonė

*Kitos reikšmės – Pramonė (reikšmės).*
BVP sandara pagal ūkio sektorius ir darbo jėga pagal profesijas. Žalia, raudona ir mėlyna spalvos atspindi žemės ūkio, pramonės bei paslaugų sektorius atitinkamai
**Pramonė** – valstybės arba regiono materialinės gamybos pagrindinių šakų visuma.

## Pramonės sektoriai

Pagrindiniai pramoniniai ekonomikos sektoriai:

* Pirminis ūkio sektorius

Ūkio sektorius apimantis gavybos ir žaliavų perdirbimo į pusfabrikačius veiklą. Taip pat prie pirminio sektoriaus priskiriamas žemės ūkis, žuvininkystė, miškų ūkis, medžioklė (agrarinis – gamybinis sektorius) ir žaliavų gavyba (anglis, nafta, metalo rūda ir t. t.).

* Antrinis ūkio sektorius

Ūkio sektorius apimantis veiklą, kurios rezultatas yra užbaigtas, naudojimui tinkamas produktas; jam priskiriama apdirbamoji pramonė ir statyba.

* Trečiasis ūkio sektorius

Ūkio sektorius apimantis veiklą, kurio branduolį sudaro paslaugų tiekimas. Jis aprėpia tokias sritis kaip mokytojavimas, vadovavimas ir pramoninių gaminių platinimas.

* Ketvirtasis ūkio sektorius

Ganėtinai nauja informacijos pramonės šaka. Ūkio sektorius apimantis mokslinių tyrimų ir jų pritaikymo veiklą, technologijų plėtotę, kompiuterių programavimą bei biochemiją.

## Kitos pramonės reikšmės

Iš esmės verslo grupavimas pagal tam tikrus veiklos požymius (pavyzdžiui, muzikos pramonė, automobilių pramonė). Kita prasme, **pramonė** gali būti suprantama, kaip ekonomikos sektorius, kuriame dominuoja gamyba, kuri įtraukia didelius kapitalo kiekius.

Vikižodynas
# Bandos jūra

Bandos jūra žemėlapyje
**Bandos jūra** – tarpsalinė Ramiojo vandenyno jūra Indonezijoje. Jūrą supa Didžiosios Sundos salos vakaruose ir Mažosios Sundos salos pietuose, Molukų salos šiaurėje ir rytuose. Šiaurėje pereina į Molukų jūrą, rytuose į Arafuros jūrą, pietuose į Timoro jūrą, pietvakariuose į Floreso jūrą, vakaruose į Javos jūrą. Dėl daugybės pakrančių uolų sunkiai laivuojama.

Plotas 714 tūkst. km². Iš rytų į vakarus nusidriekusi apie 1200 km, iš pietų į šiaurę – apie 600 km. Gylis iki 7440 m. Vidutinė metinė vandens paviršiaus temperatūra 27 °C. Druskingumas iki 34,5‰. Svarbiausias uostas – Ambonas (Ambono s.).

## Šaltiniai