Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Galileo (navigacinė sistema)

*Šis straipsnis apie navigacinę sistemą.  Apie Jupiterio zondą skaitykite straipsnyje Galileo (erdvėlaivis).*
Galileo emblema
**Galileo** arba **Galileo globali navigacinė sistema** – tai Europos Sąjungos palydovinė navigacinė sistema, sukurta per Europos kosmoso agentūrą. Sistema pradėjo veikti 2016 metais.

ES užsakė sistemą siekiant turėti nuosavą Europos palydovinės navigacijos sistemą, taip pat tinkamą ir karinėms reikmėms, kaip nepriklausomą nuo JAV GPS ir Rusijos GLONASS.

## Galileo palydovai

* 30 palydovų
* orbitos aukštis: 23 222 km
* 3 orbitinės projekcijos, 56° polinkio kamps (9 veikiantys palydovai ir vienas atsarginis vienai projekcijai)
* palydovo gyvavimo laikas: >12 metų
* palydovo masė: 675 kg
* palydovo dydžiai: 2,7 m x 1,2 m x 1,1 m
* saulės modulių ilgis: 18,7 m
* saulės modulių galia: 1500 W

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Jūros lygis

**Jūros lygis** – judriojo pasaulinio vandenyno paviršiaus padėtis, laikoma sausumos aukščio matavimų (altitudės) atskaitos tašku bei jūrų gelmės matavimų atskaitos tašku. Ši padėtis yra nulemta traukos dėsnio, Žemės sukimosi momento, temperatūros, potvynių ir atoslūgių bei kitų faktorių. Jūros lygis yra nepastovus dydis – jis kinta veikiamas vėjo krypties, temperatūros, garuojamumo, vandens prietakos. Pačiame pasauliniame vandenyne tuo pat metu jūros lygis taip pat nėra visiškai vienodas – ~1 m amplitudėje jis svyruoja dėl potvynių ir atoslūgių (dėl jų kai kuriose pakrantėse amplitudė viršija 10 m), vandens cirkuliacijos, atmosferinių reiškinių.

Matuojant altitudę, naudojama sutartinė jūros lygio atžyma, kuri įvairiose valstybėse kiek skirtinga. Lietuvoje nuo carinės Rusijos laikų (1840 m.) naudojama atžyma yra Kronštato mieste (šalia Sankt Peterburgo) esantis jūrmatis, kuris vadinasi „Kronštato futštokas“ (rus. *Кронштадтский футшток*). Kitos svarbios atžymos yra Amsterdame, Alikantėje, Marselyje ir kt. (visuotinių atžymų nėra dėl skirtingų litosferos plokščių padėčių).

Dėl XX a. antrojoje pusėje prasidėjusio visuotinio klimato atšilimo ir jo sukelto ledynų tirpsmo bei vandens plėtros pasaulinio vandenyno lygis kyla (~2,6–2,9 mm/m., skaičiuojant nuo 1993 m.) ir grasina užlieti žemas salas ir pakrančių plotus.
# Lotas (navigacinis prietaisas)

Lotas
**Lotas** (ol. *lood*) – navigacinis prietaisas, skirtas matuoti vandens gyliui iš laivo. Rankinis lotas – prie metrais sužymėto lyno (lotlynio), pritvirtintas svambalas; gylis matuojamas iki 50 m. Vandens slėgio skirtumas gilumoje (iki 200 m) ir paviršiuje matuojamas hidrostatiniu lotu. Hidroakustinis lotas, vadinamas echolotu, matuoja gylį pagal laiką, per kurį ultragarso signalas, pasiųstas iš laivo, nueina iki jūros (ežero) dugno ir grįžta atgal.

## Šaltiniai
# Dekarto koordinačių sistema

Dekarto koordinatės plokštumoje. Keturių taškų koordinatės yra: (2, 3) žalios, (−3, 1) raudonos, (−1.5, −2.5) melynos, ir pradžios (0, 0) violetinė.
**Dekarto koordinačių sistema** – ortogonali koordinačių sistema, kurios visi taškai yra unikalūs ir apibūdinami pora koordinačių (jei tai plokštuma). Yra išskiriami du šios koordinačių sistemos tipai: pražulnioji ir stačiakampė, pastaroji naudojama dažniausiai.

Šią koordinačių sistemą XVII a. pasiūlė prancūzų matematikas ir filosofas Renė Dekartas (1596-1650), kuris taip pat išplėtojo analizinę geometriją.

Dekarto koordinatės yra analizinės geometrijos pagrindas, taip pat kitų matematikos šakų, pvz., tiesinės algebros, kompleksinės analizės, diferencialinės geometrijos, grupių teorijos ir t. t., geometrinės interpretacija. Be to, jos taikomos ir moksluose, kuriuose yra reikalinga geometrija, pvz., astronomija, fizika, inžinerija ir t. t.

## Apibrėžimai

### Skaičių linija

Vienmatėje erdvėje Dekarto koordinačių sistema yra tiesė. Brėžiant tiesę svarbiausia yra pasirinktas 0 taškas, vieneto ilgis ir tiesės kryptis. Kryptis lemia, kuri viena tiesės pusė bus teigiama, o kita – neigiama.

### Dekarto koordinatės 2-matėje erdvėje

Dvimatėje erdvėje Dekarto koordinačių sistema dar yra vadinama stačiakampe koordinačių sistema arba Dekarto plokštuma. Ją apibrėžia dvi nustatytos statmenos linijos (ašys), vieneto ilgis abejoms ašims ir abiejų ašių kryptis. Horizontali ašis yra vadinama **x ašimi**, o vertikali – **y ašimi**. Koordinatės yra rašomos poroje (x, y).

Taškas, kur kertasi abejos vadinamas koordinačių pradžios tašku. Jis dažnai žymimas O, tada ašys atitinkamai vadinamos Ox ir Oy. Stačiakampėje koordinačių sistemoje kiekvieną plokštumos tašką A atitinka du skaičiai x ir y. Jie vadinami to taško koordinatėmis, koordinatė x yra abscisė, o koordinatė y - ordinatė.

### Dekarto koordinatės 3-matėje erdvėje

Dekarto koordinačių sistema trimatėje erdvėje, pradžios taškas *O* ir ašių linijos *X*, *Y* yra *Z* nukreiptos kaip rodo rodyklės. Brūkšnelis žymi vieneto ilgį. Juodas taškelis rodo tašką su koordinatėmis *X* = 2, *Y* = 3 ir *Z* = 4 arba (2,3,4).
Dekarto koordinačių sistema trimatėje erdvėje yra sudaryta iš trijų statmenų viena kitai linijų, kurios yra žymimos Ox, Oy ir Oz.

## Šaltiniai
# Pusiaujas

Pasaulio žemėlapis su pažymėtu pusiauju
**Pusiaujas** – įsivaizduojama linija, esanti vienodu atstumu nuo Žemės ašigalių. Pusiaujas Žemę dalija į šiaurės pusrutulį ir pietų pusrutulį. Tokiu pačiu principu apibrėžiamas ir kitų planetų pusiaujas.

Ties pusiauju visi dangaus šviesuliai (tarp jų ir Saulė) teka ir leidžiasi statmenai horizontui, dienos trukmė čia visada lygi nakties trukmei (jei neatsižvelgsime į sutemas). Ties pusiauju Saulė zenite būna du kartus per metus – pavasario ir rudens lygiadienių metu. Vidutinė temperatūra čia beveik visus metus būna vienoda.

Žemės pusiaujo apytikslis ilgis yra 40075 kilometrai. 78,7 % pusiaujo praeina vandens paviršumi, 21,3 % – sausuma.

Pusiaujo geografinė platuma yra lygi nuliui.

Pusiaujas kerta šias valstybes: Ekvadorą, Kolumbiją, Braziliją, Gaboną, Kongą, Kongo Demokratinę Respubliką, Ugandą, Keniją, Somalį ir Indoneziją.

## Taip pat skaitykite

* Pusiaujinis klimatas
* Atogrąža
* Poliaratis
* Ašigalis
# Datos keitimosi linija

Datos keitimosi linija
**Datos keitimosi linija** (angl. *International Date Line*), sąlyginė Žemės paviršiaus linija, abipus kurios tuo pačiu metu data skiriasi viena para. Eina per Ramųjį vandenyną, daugiausia 180° dienovidiniu. Iš abiejų pusių prie pat Datos keitimosi linijos juostinio laiko valandos ir minutės sutampa, tik skiriasi kalendorinis laikas. Pavyzdžiui, kai į rytus nuo Datos keitimosi linijos yra kovo 1 d., tai į vakarus – kovo 2 d.

Daug kur linija nukrypsta nuo 180° ilgumos, siekiant, kad valstybių teritorijos būtų vienoje dienoje. Nukrypimai padaryti ties Čiukotka, Aleutų salomis, Kiribačiu, Naujosios Zelandijos salomis. Arčiausiai Datos keitimosi linijos iš rytų esanti sala (Karolinos atolas) pirmoji Žemėje pasitinka Naujuosius Metus.

Kai kurios šalys nekartą keitė padėtį Datos keitimosi linijos atžvilgiu: Filipinai, nepaisant to, kad yra gerokai į rytus nuo linijos iki 1844 m. buvo toje pačioje dienoje kaip Meksika (tuometinė valdytoja), iki 1867 m. Aliaska (tuometinė Rusijos valda) buvo į rytus nuo datos linijos, 1892 m. Samoa perėjo į vakarus nuo linijos, dėl prekybos vystymo su JAV, kadangi keitimas įvykdytas liepos 4 vakare, tais metais šalyje buvo 367 dienos, iš jų dvi liepos 4.

## Šaltiniai
# Google Maps

Google Maps|  |
| URL |  |
| Tipas | Tinklo žemėlapių sudarymas |
| Registracija | nebūtina |
| Kalba(-os) | daugiakalbis |
| Savininkas | Google |
| Įkūrėjas | Google |
| Startavo | 2005 m. |
| Dabartinė būklė | Aktyvus |

**Google Maps** (anksčiau buvo žinomas kaip *Google Local*) – „Google“ plėtojama internetinė žemėlapio svetainė bei „Android“, „iOS“ programėlės, kurių pagalba galima rasti maršrutą bei stebėti eismo informaciją, o „Google Street View“ dėka galima žiūrėti įvairių šalių miestų gatves. „Google“ taip pat talpina palydovines fotografijas, kurių senumas skiriasi nuo mėnesio iki keleto metų.

„Google Maps“ žemėlapių atvaizdavimui naudoja variantą, kuris yra artimas Merkatoriaus projekcijai.

Žemėlapį galima integruoti ir į trečiųjų šalių svetaines per „Google Maps“ API. Taip pat yra galimybė kiekvienam redaguoti žemėlapius per paslaugą „Google Map Maker“ – prisijungus prie „Google“.

## Palydovinės fotografijos

Dauguma pasaulio miestų ir gyvenviečių turi aukštos rezoliucijos palydovines fotografijas. Nemažai vyriausybių pareiškė, kad palydovinės fotografijos gali būti panaudotos teroristiniams tikslams, todėl Google išėmė teritorijos kuriuose vaizduojami svarbūs objektai (daugiausia JAV)

Ne visos teritorijos yra padengtos vienodos rezoliucijos fotografijomis. Kai kurios teritorijos gali slėptis po debesimis. Nors Google vartoja žodį „palydovinė fotografija“, bet dauguma aukščiausios kokybės nuotraukų yra darytos iš žemiau skraidančių lėktuvų.

## Maršruto radimas

Per Google Maps galima rasti maršrutą iš taško A į tašką B, paspaudus nuorodą „Gauti nuorodas“. Galima pasirinkti iki keturių keliavimo būdų – viešuoju transportu, pėsčiomis, dviračiu arba nuosavu transportu. Nors ir galima gauti maršrutą, kuris kerta valstybės sieną, bet dar yra valstybių, kurios apsiriboja tik savo arba artimiausių kaimyninių valstybių teritorija.

## Google Street View

*Pagrindinis straipsnis – Google Street View*
2007 m. startavo Street View, visiškai nauja funkcija, kuria buvo galima stebėti gatves 360° panoraminius vaizdus. Iš pradžių projektas apėmė tik didžiausius JAV miestus, bet dabar galima žiūrėti tūkstančius vietovių visame pasaulyje.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Šiaurės poliaratis

Šiaurės poliaratis žemėlapyje
**Šiaurės poliaratis** – poliaratis, einantis 66° 33′ 44″ š. pl. lygiagrete ir žymintis pietinę Arkties ribą. Šiaurės poliaratis yra toliausiai į pietus nutolusi šiaurės pusrutulio teritorija, kurioje stebima poliarinė naktis ir poliarinė diena (žiemos ir vasaros lygiadienių metu). Poliaračio riba nėra fiksuota ir kinta priklausomai nuo Žemės ašies svyravimų (pakinta 2° per 41 tūkst. metų). Dabar šiaurės poliaratis kasmet pasislenka ~15 m į šiaurę.

Šiaurės poliaratis driekiasi daugiausia per sausumą, tiesa, retai apgyvendintą. Poliaratis kerta Rusijos, JAV (Aliaskos), Kanados, Grenlandijos, Islandijos (Grimsėjaus), Norvegijos, Švedijos ir Suomijos teritorijas. Greta poliaračio yra Suomijos miestas Rovaniemis, tiesiai ant poliaračio yra Rusijos miestas Salechardas. Toliau už jo į šiaurę tėra vos keli didesni miestai (Murmanskas, Norilskas, Vorkuta, Trumsė).

Šiaurės poliaračio pietinis atitikmuo – pietų poliaratis.

* Poliarinė pašvaistė virš poliaratį žyminčio ženklo Jukone (Kanada)
* Poliaračio ženklas Vikingeno saloje (Norvegija)
* Poliaračio ženklas Grimsėjuje (Islandija)

## Šaltiniai
# Norvegijos jūra

|  Norvegijos jūra |
| --- |
|  |
| **Vandenyno baseinas** | Atlanto vandenyno |
| **Plotas** | 1 380 000 km² |
| **Vidutinis gylis** | 1600-1750 m |
| **Didžiausias gylis** | 3 970 m |

**Norvegijos jūra** – pati šiauriausia iš Atlanto vandenyno pakraštinių jūrų. Jūra yra tarp Grenlandijos, Špicbergeno, Norvegijos, Farerų salų ir Islandijos. Nors jūrą kerta Šiaurės poliaratis, ji neužšąla dėl šiltosios Norvegijos srovės – Šiaurės Atlanto srovės šakos. Dviejose Norvegijos pakrantės srityse stiprios potvynių srovės sukelia žinomus sūkurius: Lofoteno Melstromą prie Lofoteno šiaurinės pakrantės ir Saltstraumeną prie Budės.
# Beringo sąsiauris

Beringo sąsiauris iš kosmoso
**Beringo sąsiauris** – sąsiauris, skiriantis Sibirą (rytinė Azijos dalis) nuo Aliaskos (vakarinės Amerikos dalies). Sąsiaurio ilgis apie 83 kilometrus, o gylis siekia tik 30–50 metrų. Sąsiauris taip pat geografiniu požiūriu horizontaliai sujungia Beringo jūrą su Čiukčių jūra.

Beringo sąsiaurio viduryje yra Diomedų salos (angl. *The Diomede Islands*).

Beringo jūra ir sąsiauris pavadinti Danijoje gimusio rusų tyrinėtojo Vituso Beringo (*Vitus Bering*), kuris atkeliavo į sąsiaurį 1728 metais, vardu.

## Beringo sausumos tiltas

Ledynmečiais egzistavo ir Beringo sausumos tiltas, kuriuo prieš 12 tūkst. metų, kaip manoma, žmonės galėjo atsikelti iš Azijos į Ameriką (nors nauji tyrinėjimai iškelia hipotezę, kad pirmieji žmonės į Ameriką atsikėlė jūrų keliu jau prieš 30 tūkst. metų).

Taip pat yra iškeltas siūlymas ir statyti tiltą (arba povandeninį tunelį), kuris sujungtų Ameriką ir Aziją per Beringo sąsiaurį, tačiau kol kas jokie darbai neatliekami.