# Ukrainiečių kalba

|  |
| --- |
| Ukrainiečių kalba *українська мова* |
| Kalbama | daugiausia Ukraina, t. p. Rusija, Kazachstanas, JAV, Kanada ir kitur išeivijoje |
| Kalbančiųjų skaičius | ~41 mln. |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | 26 |
| Kilmė | indoeuropiečių
 - slavų
   - rytų slavų |
| Oficialus statusas |
| Oficiali kalba |  Ukraina,  Padniestrė |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-1 | uk |
| ISO 639-2 | ukr |
| ISO 639-3 | ukr |

**Ukrainiečių kalba** (**ukrainų kalba**) – slavų grupės kalba, Ukrainos valstybinė kalba. Kartu su baltarusių ir rusų kalbomis priklauso rytų slavų kalboms. Raštas – kirilica.

## Klasifikacija

Ukrainiečių kalba priklauso indoeuropiečių kalbų šeimai, slavų grupei ir, kartu su baltarusių bei rusų kalbomis, priskiriama rytų slavų kalbų pogrupiui.

## Istorija

Ukrainiečių kalba kilusi iš senosios rytų slavų kalbos. Abiejų Tautų Respublikos bei Lenkijos valdymo metais tarpukariu ji patyrė didelę lenkų kalbos įtaką, kuri ypač juntama leksikoje.

|  |
| --- |
| **Ukraina** |
|  |
|

---

 |
| * Istorija
	+ Istorinės žemės
		- Kijevo Rusia
		- LDK
		- ATR
		- Rusijos imperija
		- ULR, VULR, KLR
		- Ukrainos SSR
* Politinė sistema
	+ Aukščiausioji Taryba
	+ Politinės partijos
	+ Politikai
* Geografija
	+ Administracinis suskirstymas
	+ Ukrainos miestai
	+ Ukrainos upės
* Gyventojai
	+ Ukrainiečiai
	+ Ukrainiečių kalba
* Kita
	+ Ekonomika
		- Transportas
	+ Ryšiai
	+ Ginkluotosios pajėgos
	+ Tarptautiniai santykiai
	+ Ukrainiečių valgiai
	+ Šventės
 |
|

---

 |

### Rusifikacija

Sovietų okupacijos metu ukrainiečių tautybė buvo rusifikuota, o milijonai rusų persikėlė gyventi į šią šalį. Nuo 1959 iki 1989 m. ukrainiečių kalba kalbančių gyventojų dalis pietiniuose ir rytiniuose regionuose smarkiai sumažėjo, o Donbaso regione jie praktiškai tapo mažuma.
Ukrainos rusifikacija – veiksmai, vykdyti Rusijos imperijos, o vėliau ir SSRS, nukreipti prieš ukrainiečių kalbą bei kultūrą, siekiant įtvirtinti rusų kalbos bei kultūros pirmenybę Ukrainoje.

Dėl rusų ir ukrainiečių kalbos maišymosi įsigalėjo vadinamasis suržykas (pagal **cу́ржик** 'duona iš įvairių javų miltų mišinio') – pidžinas, kai žodynas daugiausia rusiškas, o tartis ir gramatikos elementai – ukrainietiški.

#### Rusijos imperijos era

Po ATR padalinimų didžiajai Ukrainos daliai atsidūrus Rusijos imperijoje, kraštas buvo pradėtas rusinti ypač aktyviai: uždrausta spauda ukrainiečių kalba, uždaromos ukrainiečių mokyklos. Haliče, kuris aptiteko Austrijos imperijai, ukrainiečių kalba buvo gerbiama ir tausojama.

Vienas žymiausių Ukrainos tautinio sąjūdžio ideologų buvo Tarasas Ševčenka, pasisakęs už ukrainiečių kalbos tausojimą ir nepriklausomą Ukrainos valstybę.

Paplitimas Rusijos imperijoje:

|  | Iš viso gyventojų | kalbančių ukr. | rusakalbių | kalbančių lenk. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Visa Rusijos imperija** | 125 640 021 | 22 380 551 | 55 667 469 | 7 931 307 |
| Miesto gyventojų | 16 828 395 | 1 256 387 | 8 825 733 | 1 455 527 |
| Kaimo gyventojų | 108 811 626 | 21 124 164 | 46 841 736 | 6 475 780 |
| **Imperijos dalys** |  |
| „Europinė Rusija“, įskaitant Ukrainą ir Baltarusiją | 93 442 864 | 20 414 866 | 48 558 721 | 1 109 934 |
| Vyslos kraštas | 9 402 253 | 335 337 | 267 160 | 6 755 503 |
| Kaukazas | 9 289 364 | 1 305 463 | 1 829 793 | 25 117 |
| Sibiras | 5 758 822 | 223 274 | 4 423 803 | 29 177 |
| Centrinė Azija | 7 746 718 | 101 611 | 587 992 | 11 576 |
| **Administraciniai vienetai** |  |
| Besarabija | 1 935 412 | 379 698 | 155 774 | 11 696 |
| Voluinė | 2 989 482 | 2 095 579 | 104 889 | 184 161 |
| Voronežas | 2 531 253 | 915 883 | 1 602 948 | 1 778 |
| Dono Vojskas | 2 564 238 | 719 655 | 1 712 898 | 3 316 |
| Jekaterinoslavslio gubernija | 2 113 674 | 1 456 369 | 364 974 | 12 365 |
| Kijevas | 3 559 229 | 2 819 145 | 209 427 | 68 791 |
| Kurskas | 2 371 012 | 527 778 | 1 832 498 | 2 862 |
| Podolė | 3 018 299 | 2 442 819 | 98 984 | 69 156 |
| Poltavos gubernija | 2 778 151 | 2 583 133 | 72 941 | 3 891 |
| Tauridos gubernija | 1 447 790 | 611 121 | 404 463 | 10 112 |
| Charkovas | 2 492 316 | 2 009 411 | 440 936 | 5 910 |
| Chersono gubernija | 2 733 612 | 1 462 039 | 575 375 | 30 894 |
| Odesos miestas | 403 815 | 37 925 | 198 233 | 17 395 |
| Černigovo gubernija | 2 297 854 | 1 526 072 | 495 963 | 3 302 |
| Liublinas | 1 160 662 | 196 476 | 47 912 | 729 529 |
| Sedlcės vaivadija | 772 146 | 107 785 | 19 613 | 510 621 |
| Kubanės Provincija | 1 918 881 | 908 818 | 816 734 | 2 719 |
| Stavropolio kraštas | 873 301 | 319 817 | 482 495 | 961 |

#### Sovietų Sąjungos era

Sovietų Sąjungoje buvo vykdoma nebe tokia griežta rusifikacija, tačiau, kaip ir visoje Sąjungoje, mokyklose privaloma buvo mokytis rusų kalbos, stambiausiose pramonės įmonėse dėl atvykusių specialistų dažniausiai būdavo šnekama rusų kalba.

Statistiniais duomenimis, SSRS metais ukrainiečių kalba šalyje sparčiai nyko, o perestroikos metais (nuo 1985 m.) ėmė pastebimai atsigauti ir populiarėti tarp jaunimo.

#### Nepriklausoma Ukraina

Užrašas Lvove: „Pagal 1989 metų Ukrainos Aukščiausiosios Tarybos nutarimą „Dėl valstybinės kalbos“ šioje įstaigoje kalbama valstybine kalba“
Užrašas Lvovo poliklinikoje: *„Valstybėje nevalstybine kalba gali šnekėti: svečias, vergas(belaisvis), okupantas. K. Marksas“*
Nuo nepriklausomybės atgavimo šalies valdžia vykdo ukrainizacijos politiką, skatindama platesnį valstybinės kalbos vartojimą oficialiojoje erdvėje, švietimo įstaigose tuose regionuose, kur kalba mažiau paplitusi. Šis procesas ypač pagyvėjo 2004 m. į valdžią atėjus Viktorui Juščenkai.

## Tarmės

Pagrindinės ukrainiečių kalbos tarmių grupės: šiaurės, pietryčių, pietvakarių ir rusinų. Rusinų kalbą ukrainiečių kalbininkai nusprendė laikyti ukrainiečių kalbos dialektu. Išskiriamos tokios rusinų kalbos atmainos:

* Karpatų slėnių rusinų kalba, kuria kalbama Užkarpatėje;
* Panonijos arba Bačkos rusinų kalba, kuria kalba šiaurės vakarų Serbijoje ir rytų Kroatijoje ir kuri yra Vojvodinos provincijos oficiali kalba;
* Prešovo rusinų kalba, kuria kalba Slovakijos Prešovo krašte.

## Paplitimas

Iš viso šnekančių ukrainietiškai – 39,4 mln. gyv. (1993).

### Ukrainoje

Ukrainiečių kalbos paplitimas skirtinguose šalies regionuose
* Ukrainos teritorijoje 1993 m. buvo apie 31 mln. šnekančių ukrainietiškai, iki 2001 m. (pagal visuotinį gyv. surašymą) jų skaičius padidėjo iki 32,7 mln. – 67,5 % Ukrainos gyventojų.
* Labiausiai ukrainiečių kalba paplitusi Ternopilio srityje (98,3 %), mažiausiai – Sevastopolio mieste (6,8 %).
* Ukrainiečių kalba labiausiai paplitusi tarp ukrainiečių (85,2 %) ir lenkų (71,0 %), mažiausiai – tarp Krymo totorių (0,1 %), vengrų (3,4 %), rusų (3,9 %).

### Internetas

2010 m. daugiausia užklausų ukrainiečių kalba „Yandex“ paieškos sistemoje buvo užfiksuota Ternopolio srityje – 33 %, mažiausiai – Kryme – 3,7 %. Ukrainiečių kalba užima 16 vietą tarp dažniausiai internete naudojamų kalbų, o jos populiarumas sparčiai auga. Ukrainiečių kalbos naudojimas socialinėse medijose sparčiai išaugo prasidėjus Rusijos karinei agresija prieš Ukrainą.

Ukrainietiškos Vikipedijos straipsnių skaičius viršija 1,3 mln. Svetainėje "Маніфест" pateikiama daugiau nei 11 ths. "YouTube" kanalų ukrainiečių kalba.

## Abėcėlė

Ukrainiečių kalba rašoma kirilicos raštu.

Ukrainiečių abecelės raidės bei simboliai| Raidė | Kursyvu | Lot. atitikmuo | Pavadinimas | Tarimas | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | *А а* | a | а /ɑ/ | [ɑ] |  |
| Б б | *Б б* | b | бе /bɛ/ | [b] |  |
| В в | *В в* | v | ве /ʋɛ/ | [ʋ], [w] | [1] |
| Г г | *Г г* | h | ге /ɦɛ/ | [ɦ] |  |
| Ґ ґ | Ґ ґ | g | ґе /gɛ/ | [g] | [2] |
| Д д | *Д д* | d | де /dɛ/ | [d], [dʲ] |  |
| Е е | *Е е* | e | е /ɛ/ | [ɛ] |  |
| Є є | *Є є* | je | є /jɛ/ | [jɛ] |  |
| Ж ж | *Ж ж* | ž | же /ʒɛ/ | [ʒ] |  |
| З з | *З з* | z | зе /zɛ/ | [z], [zʲ] |  |
| И и | *И и* | y | и /ɪ/ | [ɪ] |  |
| І і | *І і* | i | і /i/ | [i] |  |
| Ї ї | *Ї ї* | ji, ï | ї /ji/ | [ji] |  |
| Й й | *Й й* | j | йот /jɔt/, й /ɪj/ | [j] |  |
| К к | *К к* | k | ка /kɑ/ | [k] |  |
| Л л | *Л л* | l | ел /ɛl/ | [l], [lʲ] |  |
| М м | *М м* | m | ем /ɛm/ | [m] |  |
| Н н | *Н н* | n | ен /ɛn/ | [n], [nʲ] |  |
| О о | *О о* | o | о /ɔ/ | [ɔ] |  |
| П п | *П п* | p | пе /pɛ/ | [p] |  |
| Р р | *Р р* | r | ер /ɛr/ | [r], [rʲ] |  |
| С с | *С с* | s | ес /ɛs/ | [s], [sʲ] |  |
| Т т | *Т т* | t | те /tɛ/ | [t], [tʲ] |  |
| У у | *У у* | u | у /u/ | [u] |  |
| Ф ф | *Ф ф* | f | еф /ɛf/ | [f] |  |
| Х х | *Х х* | x, ch | ха /xɑ/ | [x] |  |
| Ц ц | *Ц ц* | c | це /ʦɛ/ | [ʦ], [ʦʲ] |  |
| Ч ч | *Ч ч* | č | че /ʧɛ/ | [ʧ] |  |
| Ш ш | *Ш ш* | š | ша /ʃɑ/ | [ʃ] |  |
| Щ щ | *Щ щ* | šč | ща /ʃʧɑ/ | [ʃʧ] |  |
| Ь ь | *Ь ь* | ′ | м’який знак /mjɑˈkɪj znɑk/ | [◌ʲ] | minkštumo ženklas [3] |
| Ю ю | *Ю ю* | ju | ю /ju/ | [ʲu], [ju] |  |
| Я я | *Я я* | ja | я /jɑ/ | [ʲɑ], [jɑ] |  |
| ’ |  |  | апостроф /ɑˈpɔstrɔf/ | [j] | apostrofas [4] |

Kaip skiriamasis ženklas, naudojamas ir apostrofas (jis žymi kietumą – kaip ir rusų kalbos kietumo ženklas ъ), pvz., з'їзд. Dažnai apostrofa naudojama ir kaip minkštumo ženklas (atitinka rusų kalbos ь), jei pagal ukrainiečių kalbos fonologijos taisykles minkštinimas nėra leidžiamas, pvz., сім’я.

## Gramatika

### Morfologija

#### Daiktavardis

Daiktavardis turi tris gimines (vyriškąją, moteriškąją ir bevardę), du skaičius (vienaskaitą ir daugiskaitą; dviskaita pasitaiko kaip reliktas), septynis linksnius, jie tokie patys, kaip lietuvių kalboje: vardininkas, kilmininkas, naudininkas, galininkas, įnagininkas, vietininkas (būtinai su prielinksniu) ir šauksmininkas (pavyzdžiui, *брат* 'brolis' – *братe!* 'broli!', *мама* 'mamà' – *мамо!* 'mãma!'). Kitos rytų slavų kalbos (rusų ir baltarusių) reguliariai vartojamo šauksmininko nebeturi.

Išskiriamos keturios daiktavardžių linksniuotės.

#### Būdvardis

Būdvardis derinamas su daiktavardžiu gimine, skaičiumi ir linksniu. Atsižvelgiant į kamiengalį, išskiriamos dvi linksniuotės (kietojo ir minkštojo kamiengalių). Turima ir mišrioji linksniuotė.

Yra trys laipsniai: nelyginamasis, aukštesnysis ir aukščiausiasis. Nelyginamasis nerodo jokio lyginimo (*добрий* 'geras').

Aukštesnysis laipsnis sudaromas arba su priesagomis **-іш, -ш** (*добр**іш**ий* 'geresnis'), arba sudėtiniu būdu (*яскравий* 'ryškus' – *більш яскравий* 'ryškesnis („daugiau ryškus”)').

Aukščiausiasis laipsnis taip pat gali būti sudaromas vientisiniu būdu su priešdėliu **най-** prie aukštesniojo laipsnio būdvardžio (*міцн**іш**ий* 'stipresnis' – най**міцн**іш**ий* 'stipriausias'), arba prie nelyginamojo laipsnio jungiant **найбільш** 'daugiausia (labiausiai)', **від усіх (за всіх)** 'virš visų (už visus)', **над усе** 'viršum visko (visų labiausiai)' (*тривожний* 'neramus' – найбільш** тривожний, тривожніший **над усе 'neramiausias').

#### Įvardis

Ukrainiečių kalbos įvardžiai skirstomi į asmeninius, savybinius, sangrąžinius, parodomuosius, žymimuosius, nežymimuosius, neigiamuosius, klausiamuosius-santykinius, klausiamuosius ir kt. Įvardžiai turi šešis linksnius (nėra šauksmininko), kai kurie linksniai sutampa. Gimininių įvardžių daugiskaita vienoda.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  | Vienaskaita | Daugiskaita |
| --- | --- | --- |
|  | 1.'aš' | 2.'tu' | 1.'mes' | 2.'jūs' |
| V. | **я** | **ти** | **ми** | **ви** |
| K. G. | **мене** | **тебе** | **нас** | **вас** |
| Vt. | **мені** | **тобі** |
| N. | **нам** | **вам** |
| Įn. | **мною** | **тобою** | **нами** | **вами** |

 |

|  | Vienaskaita | Daugiskaita |
| --- | --- | --- |
|  | 'jis' | 'tatai (bev. g.)' | 'ji' | 'jie, tatai (bev. g.), jos' |
| V. | **він** | **воно** | **вона** | **вони** |
| K. | **його**  – **нього** | **її** – **неї** | **їх** – **них** |
| G. | **його** | **її** |
| Vt. | **ньомунім** | **ній** | **них** |
| N. | **йому** | **їй** | **їм** |
| Įn. | **ним** | **нею** | **ними** |

 |

## Svarbiausios frazės

| Lietuviškai | Ukrainietiškai *Lotynų abėcėle* |
| --- | --- |
| ukrainiečių kalba | українська мова *ukrajins’ka mova* |
| lietuvių kalba | литовська мова *lytovs’ka mova* |
| labas | привіт *pryvit* |
| kaip laikaisi? | як справи? *jak spravy?* |
| mano vardas … | мене звати *mene zvaty …* |
| sudie | до побачення *do pobačennja*  |
| ačiū | дякую *djakuju* |
| prašom | будь ласка *bud' laska* |
| aš tave myliu | я тебе кохаю *ja tebe kochaju* |

## Išnašos

## Nuorodos

Vikižodynas
* `ukr`Duomenys apie kodu „ukr“ žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
* Didysis ukrainiečių kalbos aiškinamasis žodynas Archyvuota kopija 2010-01-05 iš Wayback Machine projekto.
* Ukrainiečių kalbos pamokos Archyvuota kopija 2023-03-08 iš Wayback Machine projekto.