Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Neville Chamberlain

*Kitos reikšmės – Čemberlenas (reikšmės).*

| Neville Chamberlain |
| --- |
| Jungtinės Karalystės premjeras |
|  |
| Gimė | 1869 m. kovo 18 d.  Birmingamas, Jungtinė Karalystė |
| Mirė | 1940 m. lapkričio 9 d. (71 metai)  Hekfildas, Hampšyras, Jungtinė Karalystė |
| Palaidotas (-a) | Vestminsterio abatijoje, Londone |
| Jungtinės Karalystės premjeras |
| Ėjo pareigas | 1937 m. gegužės 28 d. – 1940 m. gegužės 10 d. |
| Ankstesnis | Stanley Baldwin |
| Vėlesnis | Winston Churchill |
| Jungtinės Karalystės iždo kancleris |
| Ėjo pareigas | 1923 m. rugpjūčio 27 d. – 1924 m. sausio 22 d. |
| Ankstesnis | Stanley Baldwin |
| Vėlesnis | Philip Snowden |
|

|  |
| --- |
| Jungtinės Karalystės iždo kancleris |
| Ėjo pareigas | 1931 m. lapkričio 5 d. – 1937 m. gegužės 28 d. |
| Ankstesnis | Philip Snowden |
| Vėlesnis | John Simon |

 |
|  |
| Partija | Konservatoriai |
|  |
|  **Vikiteka** | Neville Chamberlain |
| Parašas |
|  |

**Artūras Nevilis Čemberlenas** (angl. *Arthur Neville Chamberlain*, 1869 m. kovo 18 d. – 1940 m. lapkričio 9 d.) – D. Britanijos valstybės veikėjas.

Nuo 1918 m. Bendruomenių rūmų narys. 1922–1937 m. (su nedidelėmis pertraukomis) pašto, sveikatos apsaugos, finansų ministras. 1937–1940 m. Jungtinės Karalystės ministras pirmininkas. 1938 m. pasirašė Miuncheno susitarimą ir D. Britanijos-Vokietijos nepuolimo deklaraciją. 1939 m. nacistinei Vokietijai užgrobus visą Čekoslovakiją, pradėjo derybas dėl savitarpio pagalbos sutarties su TSRS, o 1939 m. rugsėjo 3 d. paskelbė Vokietijai karą.

| Politinis postas
 |
| --- |
| Prieš tai: **Stanley Baldwin** | **Jungtinės Karalystės iždo kancleris** 1923 – 1924 m. | Po to: **Philip Snowden** |
| Prieš tai: **Philip Snowden** | **Jungtinės Karalystės iždo kancleris** 1931 – 1937 m. | Po to: **John Simon** |
| Prieš tai: **Stanley Baldwin** | **Jungtinės Karalystės ministras pirmininkas** 1937 – 1940 m. | Po to: **Winston Churchill** |
# Meteoras

Meteorų srautas
**Meteoras** – į planetos, pvz., Žemės atmosferą 15-70 km/s greičiu įskriejusio meteoroido ir jo irimo produktų švytėjimas. Meteoroidas švyti todėl, kad, sąveikaudamas su atmosfera, įkaista, apsilydo ir sublimuoja. Plika akimi matomi meteorai iki 5-ojo ryškio. Šviesesnis negu nulinio ryškio meteoras vadinamas bolidu. Silpni plika akimi nematomi meteorai įsižiebia 140–160 km aukštyje, vidutinio ryškio matomi meteorai – 80-110 km aukštyje, lėti šviesūs meteorai – 60-80 km aukštyje. Jei meteoroido masė <1 g, meteorai būna silpnesni negu 4-ojo ryškio, kelių g masės meteoroidai būna nulinio ryškio, 25-30 g masės meteoroidai būna minus 4-ojo ryškio.

## Meteorų srautas

Tam tikromis naktimis meteorų pagausėja. Toks reiškinys, kai tą pačią kiekvienų metų naktį sužimba tūkstančiai meteorų, vadinamas meteorų lietumi. Skriedama aplink Saulę, kometa per visą savo orbitą palieka dulkių pėdsaką, sukelianti meteorų srautą. Žemei susidūrus su tokių dulkių spiečiumi, stebimas kasmetinis meteorų lietus.

## Literatūra

* Astronomijos enciklopedijos žodynas
# Vikicitatos

**Vikicitatos** (angl. *Wikiquote*) – laisvasis interneto projektas, kaip ir Vikipedija besiremiantis mediawiki programine įranga. Tikslai – Viki principu sudaryti citatų kompendiumą įvairiomis kalbomis. Vikicitatose skelbiamos įvairios citatos, aforizmai, sentencijos, lozungai, žymių žmonių mintys, šmaikštūs posakiai, patarlės ir priežodžiai pačiomis įvairiausiomis temomis.

## Istorija

Vikicitatų ženklas
* 2003 m. birželio 27 d. – Vikicitatos laikinai patalpinamos Wolofo Vikipedijos variante (wo.wikipedia.org)
* 2003 m. liepos 10 d. – Vikicitatos turi atskirą subdomeną: quote.wikipedia.org
* 2003 m. rugpjūčio 25 d. – Vikicitatoms skiriamas atskiras domenas: wikiquote.org
* 2004 m. liepos 17 d. – Greta anglų k. atsiranda Vikicitatos ir kitomis kalbomis.
* Vikicitatų projektas lietuvių kalba pradėtas 2004 m. Jame per **2500** citatų puslapių.

## Problematika

Citatos turi būti paskelbtos tam tikrame kontekste, kuris pateisina svetimų kūrinių naudojimą – šiuo atveju, citavimą. Vikimedijos bendruomenė teigia, kad vikiprojektus reikėtų suprasti kaip vientisą erdvę, kurioje, pvz., rašant straipsnius Vikipedijoje, pateikiama nuoroda į atitinkamas citatas, kurios (techniškai žiūrint) publikuojamos kitoje vietoje, bet kartu sudaro vientisą kontekstą (tam tikro straipsnio tekstą). Todėl rekomenduojama, kad greta atitinkamų citatų būtų nuoroda į kitus Vikimedijos projektus, kuriuose citatos galėtų būti suprantamos kaip sudėtinė dalis.

## Nuorodos

* Tarptautinis Vikicitatų projekto tinklalapis **(**angl.**) Projektas lietuvių kalba
# 1751 m.

**1751** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

* **Rugsėjo 28** d. – Kristijonas Dovydas Vitikas, kunigas, giesmių rengėjas, liaudės dainų rinkėjas. Dvi jo užrašytas giesmes Liudvikas Rėza įdėjo į savo dainyną (m. 1824 m.).

**Nedatuota Mikalojus Radvila XII, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės karinis veikėjas (m. 1810 m.).

### Mirtys

**Nedatuota Pranciškus Vladislovas Nagurskis, Žemaitijos ir Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos politinis, karinis ir visuomenės veikėjas.

## Pasaulyje

### Įvykiai

**Nedatuoti Pirmą kartą aprašytas meteoritas;
* Argentinoje oficialiai įteisinta gyvenvietė, vėliau tapusi miestu Rosarijas;
* Rusijoje imperatorienės Jelizovetos dekrete pirmą kartą paminėta *vodka*.

### Gimtadieniai

* **Kovo 16** d. – Džeimsas Medisonas, buvo amerikiečių politikas, politikas filosofas, 1809-1817 metais ėjęs Jungtinių Amerikos Valstijų prezidento pareigas. Džeimsas Medisonas yra laikomas vienu iš JAV Tėvų–įkūrėjų (m. 1836 m.).
* **Gruodžio 31** d. – Johann Baptist Edler von Lampi, austrų dailininkas – portretistas (m. 1830 m.).

### Mirtys

* **Gruodžio 18** d. – Kilianas Ignacas Dyncenhoferis, vokiečių kilmės Čekijos baroko architektas (g. 1689 m.).

## Nuorodos
# Riešutmedis

| Juglans |
| --- |
|  Juodasis riešutmedis (*Juglans nigra*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Riešutmediniai *( Juglandaceae)* |
| Gentis: | Riešutmedis *( Juglans)* |

 |

**Riešutmedis** (*Juglans*) – riešutmedinių (*Juglandaceae*) šeimos augalų gentis. Jai priklauso plačialapiai, 10-40 m aukščio medžiai. Auga daugiausia vidutinių platumų, subtropinėse srityse Eurazijoje, bei įvairiose srityse Amerikoje.

Daugelio riešutmedžių riešutai valgomi, naudojami maisto pramonėje.

## Rūšys

* Širdinis riešutmedis (*Juglans ailantifolia*)
* Mandžiūrinis riešutmedis (*Juglans mandshurica*)
* Graikinis riešutmedis (*Juglans regia*)
* Korėjinis riešutmedis (*Juglans sigillata*)
* Pilkasis riešutmedis (*Juglans cinerea*)
* Siauralapis riešutmedis (*Juglans hindsii*)
* Kolumbinis riešutmedis (*Juglans neotropica*)
* Juodasis riešutmedis (*Juglans nigra*)
* *Juglans australis*
* Bolivinis riešutmedis (*Juglans boliviana*)
* *Juglans californica*
* *Juglans jamaicensis*
* *Juglans major*
* *Juglans microcarpa*
* *Juglans olanchana*
* *Juglans peruviana*
* ir kt.
# Iranėnų kalbos

|  |
| --- |
| Iranėnų |
| Paplitimas | Pietvakarių Azija |
| Kalbų skaičius | 87 |
| Kilmė | indoeuropiečių >indoiranėnų >>**Iranėnų** |
| Klasifikacija | vakarų iranėnų, rytų iranėnų |

**Iranėnų kalbos** – indoeuropiečių kalbų šeimos šaka. Šiomis kalbomis daugiausia kalbama Irane, Afganistane ir Pakistane bei kaimyninėse šalyse, taip pat emigrantų bendruomenėse kitose šalyse. Iranėnų kalbomis kaip gimtosiomis kalba apie 150–200 mln. žmonių. Kartu su indoarijų ir nuristaniečių kalbomis sudaro indoiranėnų kalbų grupę.

Kalbos vadinamos iranėnų, nes pagrindinėmis šios grupės kalbomis, įskaitant ir persų, senovėje buvo kalbama Irano kalnyne.

## Klasifikacija

Genetinis iranėnų kalbų skirstymas
* Vakarų iranėnų
	+ Pietvakarių
		- Persų kalba, dari ir tadžikų kalba (dažnai laikomos vienos kalbos variantais), taip pat senoji persų ir vidurinė persų kalbos
		- Luri kalba, kumzarų kalba
		- Tatų kalba (vartojama Dagestane; taip pat kalnų žydų kalba)
	+ Šiaurės vakarų
		- Kurdų kalba ir jos tarmės
		- Partų kalba (išnykusi)
		- Zazaki
		- Medų kalba (išnykusi)
		- Gilianiečių kalba
		- Beludžių kalba
		- Talyšų kalba
* Rytų iranėnų
	+ Šiaurės rytų
		- Osetinų kalba
		- Avestos kalba (išnykusi)
		- Chorezmo kalba (išnykusi)
		- Baktrų kalba (išnykusi)
		- Sogdų kalba (išnykusi) ir iš jos kilusi jagnobų kalba
		- Skitų, sarmatų, alanų kalbos (išnykusios) ir iš jų kilusi osetinų kalba
	+ Pietryčių
		- Puštūnų kalba (Afganistane vadinama afganų kalba), sakų kalba (išnykusi)
		- Pamyro kalbos (kartais klaidingai vadinamos kalnų tadžikų arba Pamyro tadžikų kalbomis)

## Nuorodos

* „Areal developments in the history of Iranic: West vs. East“ (PDF). *Martin Joachim Kümmel, department of Indo-European linguistics, University of Jena*.
* Ethnologue informacija
# 280 m. pr. m. e.

**280 m. pr. m. e.** buvo keliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Įvykiai

* Romos respublikos pirmuoju konsulu išrinktas Publius Valerius Laevinus, o antruoju konsulu - Tiberius Coruncanius.

### Gimtadieniai

**Nedatuota Li Si, Čin (*Qin*) valstybės, vėliau - Čin imperijos pagrindinis ministras, tarnavęs dviem valdovams: Čin Šihuangui (*Qin Shihuang*) ir jo sūnui Čin Erši (*Qin Ershi*) (m. 208 m. pr. m. e.).

## Nuorodos
# Karolina Gočeva

Karolina Gočeva 2007 m. Eurovizijoje
**Karolina Gočeva** (maked. *Каролина Гочева*, g. 1980 m. balandžio 28 d. Bitoloje) – garsi Makedonijos dainininkė.

Dalyvavo 2002 m. Eurovizijos dainų konkurse Estijoje, kur su daina *Od Nas Zavisi* užėmė 19 vietą. Karolina išrinkta atstovauti Makedonijai ir 2007 m. Eurovizijoje Helsinkyje, kur pristatys dainą *Mojot Cvet* („Mano Pasaulis“). Dainos autorius Grigoris Koprovas, kompozitorius – Ognenas Nedelkovskis. Karolina sėkminga įveikė pusfinalio barjerą, o finale surinko 73 taškus ir užėmė 14 vietą.

## Diskografija

* *Mamo pušti me* – 1992
* *Jas Imam Pesna* – 2000
* *Zošto sonot ima kraj* – 2002
* *Znaes Kolku Vredam* – 2003
* *Kad Zvezde Nam Se Sklope…Kao Nekada* – 2003
* *Vo Zaborav* – 2005
* *U Zaboravu* – 2006

## Nuorodos

* Daina Mojot Cvet

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai: **XXL *„100% te ljubam“ |  **Makedonijos atstovė Eurovizijoje** 2002 | Po to: **Toše Proeski *„Life“ |
| Prieš tai: **Elena Risteska *„Ninanajna“ |  **Makedonijos atstovė Eurovizijoje** 2007 | Po to: **Tamara Todevska, Vrčak ir Adrian Gaxha *„Let Me Love You“ |
# Ganykla

Galvijų ganykla
**Ganykla**, pašarų naudmena – žole apaugęs žemės plotas, kuriame ganomi gyvuliai. Ganyklos teikia pigiausią ir labai vertingą žaliąjį pašarą.

Pagal ganymo laiką būna vasaros, žiemos ir sezoninės ganyklos.

* *vasaros ganyklose* pradedama ganyti, kai žolė užauga iki 8-10 cm aukščio, ir baigiama prieš 3-4 savaites iki žolių vegetacijos pabaigos. Lietuvoje yra tik vasaros ganyklos.
* *žiemos ganyklos* būna pusdykumių, dykumų, kalnų zonose. Jose gyvuliai (dažniausiai avys) ganomi žiemą.
* *sezoninės ganyklos* yra natūralios ir sėtinės pašarinės naudmenos, naudojamos tam tikrą ganiavos laiko dalį. Nejuodžemio zonoje sezoniniam ganymui naudojami daugiamečių žolių atolai, vienmečių žolių ir tarpinių augalų pasėliai.

Kad didėtų ganyklų derlingumas, daugėtų gerųjų pašarinių žolių, atliekami paviršinio ir pagrindinio gerinimo darbai (pievų ir ganyklų gerinimas]), stengiamasi tinkamai jas naudoti (aptvarinis ganymas, ganyklų rotacija). Lietuvoje 1990 m. buvo daugiau kaip 0,8 mln. ha ganyklų.

Pagal žolyno susidarymo būdą ganyklos būna natūralios ir sėtinės (kultūrinė ganykla).

### Natūralioji ganykla

Natūraliųjų ganyklų žolynas susidaro savaime. Šių ganyklų yra miškų, miškastepių, stepių, pusdykumių ir dykumų zonose, taip pat kalnuose. Miškų zonos natūraliosios ganyklos yra daugiausia daugiametėmis žolėmis apaugusios pievų (sausuminių, salpinių, žemumų), pelkių naudmenos, taip pat miškų ir parkų laukymės. Kartais įrengiamos pagerintos natūralios ganyklos (natūralus žolynas gerinamas agrotechnikos ir kultūrotechnikos priemonėmis). Lietuvoje jų plotai mažėja (įrengiamos sėtinės ganyklos).