Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Armėnija olimpinėse žaidynėse

|  |
| --- |
| Armėnija olimpinėse žaidynėse |
|  |
| TOK kodas | **ARM** |
| Olimpinė istorija |
|  |
| Vasaros olimpinės žaidynės |
| 1996 · 2000 · 2004 · 2008 · 2012 · 2016 ·  2020 |
| Žiemos olimpinės žaidynės |
| 1994 · 1998 · 2002 · 2006 · 2010 · 2014 ·  2018 · 2022 |

**Armėnija olimpinėse žaidynėse** kaip nepriklausoma šalis debiutavo 1994 m. žiemos olimpinėse žaidynėse. Prieš tai Armėnijos sportininkai gynė Tarybų Sąjungos garbę, o 1992 m. dalyvavo kaip mišri kelių buvusių tarybinių šalių jungtinė komanda. Šalies olimpinis tautinis komitetas sukurtas 1990 m., bet oficialiai pripažintas tarptautinio olimpinio komiteto tik 1993 m.

Šalies sportininkai sėkmingiausiai pasirodo jėgos sporto šakose" imtynėse, sunkiojoje atletikoje ir bokse. Iš viso šalis šiose sporto varžybose olimpiadose pelnė devynis medalius. Nepriklausomai Armėnijai istorijoje iš viso atstovavo 104 sportininkai septyniolikoje sporto šakų. Valstybė neturi nei vieno žiemos olimpiados prizininko.

## Medalininkai

| Medalis | Atstovas | Žaidynės | Sportas | Rungtis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 Auksas | Armen Nazarian | 1996 m. Atlanta | Imtynės | Graikų-romėnų |
| 2 Sidabras | Armen Mkertchian | 1996 m. Atlanta | Imtynės | Laisvo stiliaus |
| 3 Bronza | Arsen Melikyan | 2000 m. Sidnėjus | Sunkioji atletika | Vidutinio svorio |
| 3 Bronza | Roman Amoyan | 2008 Pekinas | Imtynės | Graikų-romėnų |
| 3 Bronza | Tigran G. Martirosyan | 2008 Pekinas | Sunkioji atletika | 69 kg |
| 3 Bronza | Gevorg Davtyan | 2008 Pekinas | Sunkioji atletika | 77 kg |
| 3 Bronza | Tigran V. Martirosyan | 2008 Pekinas | Sunkioji atletika | 85 kg |
| 3 Bronza | Yuri Patrikeyev | 2008 Pekinas | Imtynės | Graikų-romėnų |
| 3 Bronza | Javakhyan, HrachikHrachik Javakhyan | 2008 Pekinas | Boksas | Lengvo svorio |

## Medaliai pagal sporto šakas

| **Sporto šaka** |  |  |  | **Viso** |
| Imtynės | 1 | 1 | 2 | 4 |
| Sunkioji atletika | 0 | 0 | 4 | 4 |
| Boksas | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Iš viso | 1 | 1 | 7 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

## Šaltiniai
# Ak Kojunlu

|  |
| --- |
| **آق قوینلو Ak Kojunlu valstybė** |
| buvusi valstybė |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1378 – 1508** |  → |

 |
| Location of Ak KojunluValstybė Uzuno Chano laikais |
| **Sostinė** | Tebrizas |
| **Religija** | islamas (sunitai) |
| **Valdymo forma** | monarchija |
|  |
| **Era** | Viduramžiai |
|  - Įkurtas | 1378 m. |
|  - Nukariautas Sefevidų | 1508 m. |
|  |

**Ak Kojunlu** (pers. آق قوینلو = *Aq Qoyunlu* – „baltų avių turkmėnai“) – tiurkų klajoklių ogūzų genčių sąjunga, gyvavusi XIV–XV a. prie Tigro aukštupio. Vėliau sudarė valstybę su sostine Tebrize.

Ak Kojunlu rašytiniuose šaltiniuose minima nuo 1340 m. (Bizantijos kronikose). Ak Kojunlu tiurkai 1402 m. iš Timūro gavo žemes prie dabartinio Dijarbakyro, tačiau negalėjo plėstis, nes konkuravo su Kara Kojunlu sąjunga. 1467 m. Uzunas Chanas nugalėjo Kara Kojunlu, užkariavo Armėniją, Azerbaidžaną, Iraką, vakarų Persiją ir sukūrė valstybę su sostine Tebrize (nuo 1468 m.). Ak Kojunlu žemės tęsėsi nuo Derbento iki Ormūzo sąsiaurio. Tačiau netrukus į rytus ėmė plėstis Osmanų imperija, tad Ak Kojunlu sudarė sąjungą su Karamanidais, o 1463 m. – su Venecija, Romos popiežiumi ir Vengrija. Tačiau pastarosios šalys nusuteikė Uzunui Chanui žadėtos pagalbos, ir 1473 m. Otlukbelio mūšyje osmanai nugalėjo Ak Kojunlu. Tiesa valstybė nebuvo panaikinta, bet mirus Uzunui Chanui prasidėjo jo sūnų kova dėl valdžios. Pasinaudodami vidiniais dinastijos nesutarimais, Ak Kojunlu buvo užpulti Sefevidų ir 1501 m. jiems pralaimėjo Nachičevanės mūšyje. 1508 m. valstybė galutinai sunaikinta.

## Šaltiniai
# Jungtinės Karalystės moterų futbolo rinktinė

|  |
| --- |
|  |
| Asociacija |
| Futbolo Asociacija |
| FIFA reitingas |
|  |
| Treneris |
|  |
| Daugiausiai įvarčių įmušė |
|  |
| Daugiausia rungtynių žaidė |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|

**Apranga namuose** |

**Apranga svečiuose** |

 |
| Pirmosios rungtynės |
| JK  0–0  Švedija (Midlsbro; 2012 m.) |
| Pergalė didžiausiu skirtumu |
| JK  3-0  Kamerūnas (; 2012 m.) |
| Pralaimėjimas didžiausiu skirtumu |
| JK  0–2  Kanada (; 2012 m.) |
| Pasaulio čempionatas |
| nedalyvavo |
| Olimpinės žaidynės |
| *Dalyvauta*: 2 (*Pirmas kartas*: 2012 m.)
*Geriausi rezultatai*: Ketvirtfinalis, 2012 m. |

**Jungtinės Karalystės moterų futbolo rinktinė** – Jungtinei Karalystei atstovaujanti nacionalinė moterų futbolo komanda. Tarptautiniu mastu dalyvauja tik olimpinėse žaidynėse.

## Dalyvavimas čempionatuose

### Olimpinės žaidynės

| Dalyvavimas olimpinėse žaidynėse |
| --- |
| Metai | Rezultatas | Žai. | Lai. | Lyg. | Pra. | Įvar. | Pr. Įvar. | Skirt. |
|  1996 | *Nedalyvavo* |
|  2000 | *Nedalyvavo* |
|  2004 | *Nedalyvavo* |
|  2008 | *Nedalyvavo* |
|  2012 | Ketvirtfinalis | 4 | 3 | 0 | 1 | 5 | 2 | +3 |
|  2016 | *Nedalyvavo* |
|  2020 | *Pateko* |
|  2024 | *?* |
| **Iš viso** | 1/7 | 4 | 3 | 0 | 1 | 5 | 2 | +3 |
# Madrido savivaldybės sporto rūmai

Palacio de Deportes
**Madrido savivaldybės sporto rūmai** (isp. *Palacio de Deportes de la Comunidad de Madrid*) – universalus tarptautinio lygio sporto, pramogų ir verslo kompleksas Madride, atidarytas 2005 m. vasario 16 d. Arenos statybos kainavo 124 milijonus eurų. Didžiausioje Madrido arenoje vienu metu renginį gali stebėti 15 500 žiūrovų.

2001 m. gaisras nuniokojo prieš tai stovėjusią areną. Jos vietoje ispanų architektai pastatė naują areną *High-Tech* stiliuje. Statybos darbai tęsėsi nuo 2002 iki 2005 metų.

Nuo 2007 m. rugsėjo 13 iki rugsėjo 16 d. arenoje vyko XXXV Europos krepšinio čempionato atkrintamosios rungtynės, 2008 m. gegužės 2-4 d. arenoje vyko Eurolygos finalinio ketverto varžybos.

## Nuorodos

* Palacio de Deportes - Oficialus arenos puslapis Archyvuota kopija 2009-02-14 iš Wayback Machine projekto.
# Pasaulio slidinėjimo čempionatas

**Pasaulio slidinėjimo čempionatas** – Tarptautinės slidinėjimo federacijos organizuojamas geriausių pasaulio kalnų slidinėjimo atletų čempionatas, kuris vyksta kas dvejus metus. Čempionate varžomasi trijose olimpinėse disciplinose: slidinėjimo krose, šuoliuose su slidėmis ir šiaurės dvikovėje.

## Čempionatai

| # | Metai | Miestas | Šalis | Rungčių |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1925 | Janskė Lažnė |  Čekoslovakija | 4 |
| 2 | 1926 | Lahtis |  Suomija | 4 |
| 3 | 1927 | Kortina d'Ampecas |  Italija | 4 |
| 4 | 1929 | Zakopanė |  Lenkija | 4 |
| 5 | 1930 | Oslas |  Norvegija | 4 |
| 6 | 1931 | Oberhofas |  Vokietija | 4 |
| 7 | 1933 | Insbrukas |  Austrija | 5 |
| 8 | 1934 | Soleftas |  Švedija | 5 |
| 9 | 1935 | Visoke Tatrai |  Čekoslovakija (2) | 5 |
| 10 | 1937 | Šamoni |  Prancūzija | 5 |
| 11 | 1938 | Lahtis (2) |  Suomija (2) | 5 |
| 12 | 1939 | Zakopanė (2) |  Lenkija (2) | 5 |
| 13 | 1950 | Leik Plesidas Rumfordas |  JAV | 5 |
| 14 | 1954 | Faliunas |  Švedija (2) | 8 |
| 15 | 1958 | Lahtis (3) |  Suomija (3) | 8 |
| 16 | 1962 | Zakopanė (3) |  Lenkija (3) | 10 |
| 17 | 1966 | Oslas (2) |  Norvegija (2) | 10 |
| 18 | 1970 | Visoke Tatrai (2) |  Čekoslovakija (3) | 10 |
| 19 | 1974 | Faliunas (2) |  Švedija (3) | 10 |
| 20 | 1978 | Lahtis (4) |  Suomija (4) | 11 |
| 21 | 1980 | Faliunas (3) |  Švedija (4) | 1 |
| 22 | 1982 | Oslas (3) |  Norvegija (3) | 13 |
| 23 | 1984 | Engelbergas Rovaniemis |  Šveicarija  Suomija (5) | 2 |
| 24 | 1985 | Tirolės Syfeldas |  Austrija (2) | 13 |
| 25 | 1987 | Oberstdorfas |  Vakarų Vokietija (2) | 13 |
| 26 | 1989 | Lahtis (5) |  Suomija (6) | 15 |
| 27 | 1991 | Tezeras |  Italija (3) | 15 |
| 28 | 1993 | Faliunas (4) |  Švedija (5) | 15 |
| 29 | 1995 | Tander Bėjus |  Kanada | 15 |
| 30 | 1997 | Trondheimas |  Norvegija (4) | 15 |
| 31 | 1999 | Ramzau |  Austrija (3) | 16 |
| 32 | 2001 | Lahtis (6) |  Suomija (7) | 19 |
| 33 | 2003 | Tezeras (2) |  Italija (4) | 18 |
| 34 | 2005 | Oberstdorfas (2) |  Vokietija (3) | 19 |
| 35 | 2007 | Saporas |  Japonija | 18 |
| 36 | 2009 | Liberecas |  Čekija (4) | 20 |
| 37 | 2011 | Oslas (4) |  Norvegija (5) | 21 |
| 38 | 2013 | Tezeras (3) |  Italija (5) | 21 |
| 39 | 2015 | Faliunas (5) |  Švedija (6) | 21 |
| 40 | 2017 | Lahtis (7) |  Suomija (8) | 21 |
| 41 | 2019 | Tirolės Syfeldas (2) |  Austrija (4) | 22 |
| 42 | 2021 | Oberstdorfas (3) |  Vokietija (4) |  |
| 43 | 2023 | Planica |  Slovėnija |  |
| 44 | 2025 | Trondheimas (2) |  Norvegija (6) |  |
| 45 | 2027 | Faliunas (6) |  Švedija (7) |  |

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Regbis-7 olimpinėse žaidynėse

Olimpinis regbio logotipas
**Regbis-7 olimpinėse žaidynėse** yra naujausia sporto šaka vasaros olimpinėse žaidynėse. 2009 m. TOK susitikime Kopenhagoje Regbis-7 buvo priimtas į olimpinę programą nuo 2016 m.

## Rungtys

| Rungtis | 2016 | 2020 | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- |
| Vyrų komanda | **•** | **•** | 2 |
| Moterų individualus | **•** | **•** | 2 |

## Šaltiniai
# Akrobatinis slidinėjimas olimpinėse žaidynėse

Olimpinė piktograma
Moterų krosas 2010 m. olimpiadoje
**Akrobatinis slidinėjimas olimpinėse žaidynėse** pirmą kartą pasirodė 1988 m. žiemos olimpinėse žaidynėse kaip demonstracinė sporto šaka, o nuo 1992 m. įtraukta į nuolatinę olimpinę programą. Varžybas rengia Tarptautinė slidinėjimo federacija.

## Rungtys

| Rungtis | 92 | 94 | 98 | 02 | 06 | 10 | 14 | 18 | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyrų gūbrinis slidinėjimas | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | 8 |
| Vyrų akrobatika |  | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | 7 |
| Vyrų krosas |  |  |  |  |  | **•** | **•** | **•** | 3 |
| Vyrų pusvamzdis |  |  |  |  |  |  | **•** | **•** | 2 |
| Vyrų nuolydis |  |  |  |  |  |  | **•** | **•** | 2 |
| Moterų gūbrinis slidinėjimas | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | 8 |
| Moterų akrobatika |  | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | 7 |
| Moterų krosas |  |  |  |  |  | **•** | **•** | **•** | 3 |
| Moterų pusvamzdis |  |  |  |  |  |  | **•** | **•** | 2 |
| Moterų nuolydis |  |  |  |  |  |  | **•** | **•** | 2 |

## Medalių lentelė

| Vieta | Šalis | Auksas | Sidabras | Bronza | Suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  JAV (USA) | 8 | 7 | 6 | 21 |
| 2 |  Kanada (CAN) | 8 | 7 | 3 | 18 |
| 3 |  Australija (AUS) | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 4 |  Baltarusija (BLR) | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 5 |  Šveicarija (SUI) | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 6 |  Prancūzija (FRA) | 2 | 4 | 6 | 12 |
| 7 |  Norvegija (NOR) | 2 | 2 | 4 | 8 |
| 8 |  Kinija (CHN) | 1 | 4 | 3 | 8 |
| 9 |  Suomija (FIN) | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 10 |  Japonija (JPN) | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 11 |  Čekija (CZE) | 1 | 0 | 0 | 1 |
|  Uzbekija (UZB) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 |  Rusija (RUS) | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 14 |  Švedija (SWE) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 15 |  Austrija (AUT) | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Vokietija (GER) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| *Jungtinė komanda (EUN)* | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Iš viso | 34 | 34 | 34 | 102 |

## Šaltiniai
# Borneo

Nuotrauka iš palydovo
Aušra Borneo džiunglėse
**Borneo** arba **Kalimantanas** (malaj. *Borneo, Kalimantan*) – sala Pietryčių Azijoje, didžiausia Malajų salyne, politiškai padalinta tarp Indonezijos pietuose (Kalimantanas), Rytų Malaizijos (Sabahas ir Saravakas) ir Brunėjaus sultonato šiaurėje.

## Geografija

Pagal plotą tai trečioji pagal dydį pasaulio sala (po Grenlandijos ir Naujosios Gvinėjos) – 736 000 km²; gyventojų 21,258 mln. (2014 m.; gyventojų tankumas 28,59 gyv./km²).

Salą iš šiaurės ir šiaurės vakarų supa Pietų Kinijos jūra, iš šiaurės rytų – Sulu jūra, iš rytų – Celebeso jūra ir Makasaro sąsiauris, iš pietų – Javos jūra ir Karimatos sąsiauris. Į vakarus nuo Borneo yra Malakos pusiasalis ir Sumatra, į pietus – Javos sala, į rytus – Sulavesis, į šiaurę – Filipinų salos.

Salos centrine dalimi driekiasi kalnai ir plynaukštės, kurių aukščiausia vieta yra Kinabalu kalnas (4095 m). Borneo yra šešta pagal aukštį pasaulio sala. Pietuose ir vakaruose kalvotos lygumos ir pelkėtos žemumos. Klimatas ekvatorinis ir subekvatorinis. Pakrantėje temperatūra per metus svyruoja tarp 25-27 °C, tačiau kalnuose gali atvėsti iki 10 °C. Kritulių iškrenta iki 5000 mm per metus (kalnų šlaituose). Salą raižo daugybė vandeningų upių: Kapujas, Baritas, Mahakamas. Borneo salą dengia milžiniški tropinių miškų plotai, kuriuose sutinkama didelė faunos ir floros (~11 tūkst. rūšių) įvairovė.

Saloje yra naftos, gamtinių dujų telkinių. Upių slėniuose auginami ryžiai.

Svarbiausi salos miestai: Pontianakas, Bandžarmasinas, Samarinda (Indonezija), Kučingas (Malaizija), Bandar Seri Begavanas (Brunėjus).

## Istorija

Kinabalu kalnas
Borneo tikriausiai apgyvendinta jau ankstyvajame paleolite. Pirmieji čia gyveno dajakai, vėliau į salą kėlėsi Javos salos gyventojai, malajiečiai. Pirmaisiais mūsų eros amžiais pradėjo plisti indų kultūra. Maždaug V a. salos vakarinę dalį valdė Šrivadžos iš Sumatros, XVI a. – Madžapahitų imperija. Pirmosios žinios apie Borneo europiečių užfiksuotos 1511 m. Pirmieji europiečiai, susidomėję sala XVI a., buvo portugalai ir ispanai. XVI a. plito islamas, susikūrė savarankiškų valstybių, žymiausios – Bandžarmasinas (pietvakariuose), Brunėjus (šiaurėje), Landakas ir Sukadana (vakaruose). XVII a. į salą pradėjo skverbtis europiečiai, sala tapo padalinta tarp olandų ir anglų, šis kolonijinis padalinimas išliko iki XX a., kai po Antrojo pasaulinio karo Kalimantanas (priklausęs Nyderlandams) atiteko Indonezijai, Sabahas ir Saravakas (priklausę britams) tapo Malaizijos dalimi, o 1984 m. Brunėjus gavo nepriklausomybę nuo Didžiosios Britanijos.

2019 m. Indonezijos prezidentas Džokas Vidodas paskelbė planus perkelti Indonezijos sostinę iš Džakartos į Borneo salą, kur jai parinkta vieta Rytų Kalimantano provincijoje.

## Etimologija

Pavadinimas *Borneo* kilęs iš Brunėjaus karalystės salos šiaurėje pavadinimo – nuo XVII a. europiečiai taip pradėjo vadinti visą salą. Pietinė salos dalis vadinta *Klemantan, Kemantan* – šis žodis neaiškios kilmės.

## Šaltiniai
# Ivo Andrić

| Ivo Andrić |
| --- |
|  |
| Gimė | 1892 m. spalio 9 d. Dolac kaimas, Austrija-Vengrija, dabar Bosnija ir Hercegovina |
| Mirė | 1975 m. kovo 13 d. (82 metai) Belgradas, Jugoslavija |
| Tautybė | jugoslavas |
|  |
| Veikla | rašytojas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
|
1961 m. Nobelio literatūros premija |
|  |
|  **Vikiteka** | Ivo Andrić |

**Ivo Andrić** (1892 m. spalio 9 d. – 1975 m. kovo 13 d.) buvo jugoslavų rašytojas, laimėjęs Nobelio literatūros premiją 1961 m. Jo kūriniai dažniausiai yra apie gyvenimą Bosnijoje, valdant Osmanų imperijai. Jo gimtinė Dolac kaime prie Travniko paversti muziejumi kaip jo butas Belgrade.

## Biografija

Ivo Andric gimė 1892 m. spalio 9 d. Dolac kaime prie Travniko Austrijoje-Vengrijoje. Jo tėvai buvo kroatai. Jo tikras vardas Ivan, bet jis buvo žinomas mažybine forma Ivo. Kai jam buvo 2 metai mirė tėvas Antun. Kadangi jo motyna Katarina gyveno per skurdžiai, kad jį išlaikytų, Ivą augino motinos šeima Višegrade prie Drinos, kur jis matė garsųjį Mehmedo Pašos Sokolovičiaus tiltą, išgarsintą jo romane *Drinos tiltas* (Na Drini ćuprija).

Ivo Andric lankė jėzuitų gimnaziją Travnike, po to Sarajevo gimnaziją, o vėliau studijavo filosofiją Zagrebo, Vienos, Krokuvos, Graco universitetuose. Dėl savo politinės veiklos buvo įkalintas austrų per Pirmąjį pasaulinį karą kartu su kitais jugoslavų civiliais.

Savo literatūrinę karjerą Ivo Andric pradėjo kaip poetas. 1914 m. jis prisidėjo prie Jaunųjų kroatų eilėraščių rinkinio *Hrvatska mlada lirika*.

Susikūrus Jugoslavijos karalystei Ivo Andric tapo valstybės tarnautoju iš pradžių Tikėjimo ministerijoje, vėliau padarė karjerą Užsienio reikalų ministerijoje.

Kaip diplomatas Ivo Andric dirbo konsulatuose prie Švento sosto (1920 m.), Bukarešte, Trieste ir Grace (1924 m.), Paryžiuje ir Marselyje (1927 m.) ir ambasadoje Madride (1928 m.). Jis buvo paskirtas ambasadoriumi Vokietijoje 1939 m. Jis taip pat buvo Jugoslavijos delegatas Tautų Sąjungoje 1930–1934 m. Ženevoje. Ivo Andric labai priešinosi Stjepan Radić, Kroatotijos valstiečių partijos prezidento, judėjimui. Jo atstovavimas Jugoslavijai baigėsi 1941 m., kai Vokietija įsiveržė į Jugoslaviją. Per Antrą pasaulinį karą jis gyveno tyliai Belgrade ir baigė tris svarbiausius savo romanus, kuriuos išleido 1945 m.

Po karo Ivo Andric daug laiko praleido namie Belgrade ir ėjo ceremonines pareigas Jugoslavijos komunistinėje vyriausybėje. Jis taip pat buvo Bosnijos ir Hercegovinos parlamento nariu. 1961 m. Ivo Andric gavo Nobelio literatūros premiją, kurios pinigus išleido Bosnijos ir Hercegovinos bibliotekoms pagerinti. Jis buvo Serbijos meno ir mokslo akademijos narys.

Po antros žmonos Milica Babić-Andrić 1968 m. sumažėjo jo dalyvavimas visuomeniniame gyvenime. 1969 m. jis buvo išrinktas Bosnijos ir Hercegovinos meno ir mokslo akademijos garbės nariu. 1972 m. Ivo Andric tapo Belgrado univerrsiteto garbės daktaru. Jis vis labiau sirgo ir mirė 1975 m. kovo 13 d.

## Išnašos
# National Geographic

**National Geographic** gali reikšti:

* National Geographic – tarptautinis mokslo populiarinimo žurnalas;
* National Geographic – tarptautinis dokumentikos kanalas;
* National Geographic Society – Vašingtone, JAV, įsikūrusi, pelno nesiekianti, nevyriausybinė organizacija.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Šiame nuorodiniame puslapyje pateikti straipsniai tokiais pačiais pavadinimais. Jei čia patekote, paspaudęs(-usi) nuorodą kitame Vikipedijos straipsnyje, prašome, jei galite, pakeisti paspaustą nuorodą taip, kad ji tiesiogiai rodytų į Jūsų ketintą aplankyti straipsnį. |
# Jūra

Viduržemio jūra
Audra Baltijos jūroje (Nežinomo dailininko paveikslas 1760 m.)
 *Kitos reikšmės – Jūra (reikšmės).*
**Jūra** – didelis sūraus vandens telkinys, turintis sąlytį su vandenynu arba didelis sūrus ežeras.
Vandens telkinių pavadinimas jūra yra sąlyginis, kadangi kai kurie ežerai (pvz., Negyvoji jūra) ar įlankos (pvz., Azovo jūra) vadinami jūromis, nors yra didesnių už juos, vadinamų ežerais (Tanganika) ar įlankomis (Gvinėjos įlanka). Kartais jūros terminas vartojamas kaip vandenyno sinonimas („už jūrų marių“).

Tarptautinė hidrografijos organizacija leidžia vandenynų ir jūrų ribų sąvadą (angl. *Limits of Oceans and Seas*). Trečiasis leidimas, išleistas 1953 m., daugeliui regionų nebetinka. Atnaujinto sąvado, paruošto 2000 m., dar nepatvirtino Australija, tačiau jame minimais apibrėžimais naudojasi IHO ir kitos jos narės.

## Jūros druskingumas

Vandenynuose gausu mineralų, kuriuos, išplautus iš sausumos uolienų, atplukdo upės. Daugiausiai esti chloro ir natrio – susijungę jie sudaro valgomąją druską (*natrio chloridą*). Vidutinis vandenynų druskingumas – 35 g/l, tai reiškia, kad 1 litre vandenynų vandens esti 35 gramai įvairių druskų. Sūriausio pasaulio vandens telkinio, Negyvosios jūros, druskingumas – 320 g/l.

## Pasaulio jūros pagal vandenynus

### Ramusis vandenynas

* Arafūros jūra
* Bandos jūra
* Beringo jūra
* Celebeso jūra
* Filipinų jūra
* Floreso jūra
* Geltonoji jūra
* Japonijos jūra
* Koralų jūra
* Ochotsko jūra
* Pietų Kinijos jūra
* Rytų Kinijos jūra
* Sulu jūra
* Tasmano jūra
* Timoro jūra

### Atlanto vandenynas

* Airijos jūra
* Baltijos jūra
* Karibų jūra
* Keltų jūra
* Norvegijos jūra
* Sargaso jūra
* Šiaurės jūra
* Viduržemio jūra
	+ Adrijos jūra
	+ Egėjo jūra
	+ Jonijos jūra
	+ Juodoji jūra
		- Azovo jūra
	+ Ligūrijos jūra
	+ Marmuro jūra
	+ Tirėnų jūra
* Labradoro jūra

### Indijos vandenynas

* Arabijos jūra
* Javos jūra
* Omano jūra
* Raudonoji jūra
* Andamanų jūra

### Arkties vandenynas

* Bafino jūra
* Baltoji jūra
* Barenco jūra
* Boforto jūra
* Grenlandijos jūra
* Gustavo Adolfo jūra
* Karos jūra
* Laptevų jūra
* Linkolno jūra
* Norvegijos jūra
* Pečioros jūra
* Rytų Sibiro jūra
* Vandelio jūra
* Čiukčių jūra

### Jūros prie Antarktidos

* Amundseno jūra
* Belingshauzeno jūra
* Roso jūra
* Vedelio jūra

### Uždarosios jūros (ežerai)

* Aralo jūra
* Kaspijos jūra
* Negyvoji jūra

## Šaltiniai

Vikicitatos

Vikižodynas
# Čagresas

| Čagresas |
| --- |
|  Upė ties Gamboa |
| **Ilgis** | 125 km |
| **Baseino plotas** | 3338 km² |
| **Ištakos** | San Blaso Kordiljera |
| **Žiotys** | Karibų jūra |
| **Šalys** |  Panama |
|  |
|  **Vikiteka** | Čagresas |

**Čagresas** (isp. *Río Chagres*) – upė rytų ir centrinėje Panamoje. Prasideda Panamos provincijoje, San Blaso Kordiljeroje, 609 m aukštyje virš jūros lygio, Čagreso nacionaliniame parke. Teka pro džiungles į vakarus, šiaurės vakarus. Įteka į Karibų jūrą ties Čagreso gyvenviete (Kolono provincija).

Čagresas yra vandeningiausia šalies upė, todėl ant jos įrengta hidroelektrinių kaskada. Aukštupyje upė patvenkta Meideno užtvanka, sudarytas Alachuelos tvenkinys, kurio vanduo tiekiamas į Panamos miestą. Toliau visas Čagreso vidurupis ir dalis žemupio užlieta Gatuno ežero – didžiulio tvenkinio, susidariusio patvenkus upę Gatuno užtvanka. Šiame vandens telkinyje upė kertasi su Panamos kanalu ir aprūpina jį vandeniu.

Čagreso žiotis 1502 m. atrado Kristupas Kolumbas. Jis ją pavadino Driežų upe (*Río de los lagartos*) dėl čia plaukiojusių krokodilų. 1527 m. upę ištyrinėjo Hernandas de la Serna, ieškodamas vandens kelio į Ramųjį vandenyną. Nors jo nerado, iki pat XVIII a. upe driekėsi svarbus laivybinis kelias, vedantis artyn Ramiojo vandenyno pakrantės. Upės žiotyse įkurtas Čagreso miestas tapo svarbiu uostu.

## Šaltiniai
# Azijinis gepardas

| Acinonyx jubatus venaticus |
| --- |
|  Azijinis gepardas (*Acinonyx jubatus venaticus*) |
| Apsaugos būklė |
|  Grėsmingai nykstantys  (IUCN 3.1),  |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Plėšrieji žinduoliai *( Carnivora)* |
| Šeima: | Katiniai *( Felidae)* |
| Gentis: | Gepardai *( Acinonyx)* |
| Rūšis: | Gepardas *( Acinonyx jubatus)* |
| Porūšis: | Azijinis gepardas *( Acinonyx jubatus venaticus)* |

 |
| Binomas |
| Acinonyx jubatus venaticus Griffith, 1821 |

**Azijinis gepardas** (*Acinonyx jubatus venaticus*) – katinių (*Felidae*) šeimos, gepardų *(Acinonyx jubatus)* rūšies, plėšriųjų žinduolių porūšis. Šiuo metu yra grėsmingai nykstantys, gyvena tik Irane, nors anksčiau buvo aptinkami Arabijos pusiasalyje, Kaspijos regione, Kyzilkumų dykumoje, Pakistane ir Indijoje, bet ten išnyko XX a. pradžioje.

Irano vyrų futbolo rinktinė, siekdama atkreipti dėmesį į šios rūšies nykimą, 2014 m. pasaulio futbolo čempionate vilkėjo marškinėlius, kuriuose buvo matomas šių gepardų atvaizdas.

## Šaltiniai
# 1816 m.

**1816** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

* **Lapkričio 7** d. – Viktoras Julijonas Aramavičius, vertėjas (m. 1892 m.).
* **Gruodžio 4** d. – Valerijonas Ažukalnis, lietuvių poetas, vertėjas (m. 1874 m.).

### Mirtys

* **Balandžio 6** d. – Andrius Matusevičius, Lietuvos gydytojas akušeris ginekologas, medicinos daktaras (g. 1760 m.).

## Pasaulyje

### Įvykiai

* Tamboros ugnikalnio išsiveržimo sukelti metai be vasaros;
* **Liepos 9** d. – Argentinos nepriklausomybės paskelbimas.

### Gimtadieniai

* **Sausio 24** d. – Ernestas Dinsbergas, latvių rašytojas (m. 1902 m.).
* **Balandžio 21** d. – Šarlotė Brontė, britų rašytoja, vyriausia ir labiausiai pagarsėjusi iš seserų Brontė, taip pat rašytojų. Išgarsėjo 1847 m. išleistu romanu „Džeinė Eir“, kurį pasirašė Kurerio Belo (*Currer Bell*) slapyvardžiu (m. 1855 m.).
* **Gruodžio 13** d. – Verneris fon Zymensas, vokiečių išradėjas ir pramonininkas, didžiausio pasaulyje elektrotechnikos koncerno steigėjas (m. 1892 m.).

### Mirtys

* **Liepos 14** d. – Sebastián Francisco de Miranda Rodríguez, Venesuelos politikas, revoliucionierius, aukšto rango karininkas (generalisimas) (g. 1750 m.).

## Nuorodos