Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Yoshihiko Noda

| Yoshihiko Noda 野田 佳彦 |
| --- |
|  |
| Gimė | 1957 m. gegužės 20 d. Funabašis, Čibos prefektūra, Japonija |
| Tautybė | japonas |
| Japonijos ministras pirmininkas |
| Ėjo pareigas | 2011 m. rugsėjo 2 d. – 2012 m. gruodžio 26 d. |
| Ankstesnis | Naoto Kan |
| Vėlesnis | Shinzō Abe |
| Japonijos finansų ministras |
| Ėjo pareigas | 2010 m. birželio 8 d. – 2011 m. rugsėjo 2 d. |
| Ankstesnis | Naoto Kan |
| Vėlesnis | Jun Azumi |
|  |
| Partija | Japonijos demokratų partija |
|  |
| Alma mater | Vasedos universitetas |
|  |
|  **Vikiteka** | Yoshihiko Noda |

**Jošihiko Noda** (jap. 野田佳彦 = *Noda Yoshihiko*, g. 1957 m. gegužės 20 d.) – Japonijos politikas, buvęs šalies ministras pirmininkas (2011–2012 m.), finansų ministras (2010–2011 m.), Atstovų rūmų narys (nuo 1993 m.), Demokratų partijos prezidentas (2010–2011 m.)

## Biografija

Gimė 1957 m. gegužės 20 d. Funabašio mieste, Čibos prefektūroje. Užaugo neturtingoje šeimoje. Baigė Vasedos universitetą. 1993 m. buvo pirmą kartą išrinktas į parlamentą kaip Japonijos naujosios partijos narys. Sekantys rinkimai buvo nesėkmingi. Į politiką sugrįžo 2000 m. kartu su Demokratų partija. Jai užsitikrinus daugumą po 2009 m. rinkimų, tapo finansų viceministru, o kitais metais ir finansų ministru. 2011 m. vasarą įveikęs varžovą bendrapartietį Banri Kaieda buvo išrinktas ministru pirmininku, pareigas oficialiai pradėjo eiti rugsėjo 2 d. Šį postą paliko 2012 gruodžio 26 d. po Demokratų partijos pralaimėjimo Atstovų rūmų rinkimuose.

## Politinė veikla

2005 m. Noda kritikavo tuomečio Japonijos premjero Junichiro Koizumi pareiškimą, kuriame A klasės karo nusikaltėlius pavadino „karo nusikaltėliais“, tačiau pagyrė jo apsilankymą Jasukunio šventykloje, skirtoje Japonų kariams, kovojusiems antrajame pasauliniame kare. Per Japonijos kapituliacijos metines 2011 m. rugpūčio 15 d. Noda pareiškė, kad Sąjungininkų nuteisti A klasės karo nusikaltėliai, jo požiūriu, teisiškai nebuvo karo nusikaltėliai, tokiu pareiškimu supykdydamas nuo Japonijos imperijos nukentėjusias kaimynines šalis.

Tapęs ministru pirmininku Noda palaikė branduolinės energijos atsisakymo siekius, Japonijos dalyvavimą Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno (angl. *Trans-Pacific Partnership*, TPP) derybose, PVM didinimą nuo 5 iki 10 %.

## Šaltiniai
# Cunejasu Mijamoto

**Cunejasu Mijamoto**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| **Pilnas vardas** | 宮本恒靖 |
| Gimimo data | 1977 m. vasario 7 d. |
| Gimimo vieta | Osaka, Japonija |
| Ūgis | 1,76 m |
| Svoris | 72 kg |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | Baigęs karjerą |
| **Pozicija** | gynėjas |
| Klubinė karjera\* |
| 1995-2006 2007-2008 2009-2011 | Gamba Osaka Red Bull Salzburg Vissel Kobe | 295 (7) 21 (0) 38 (1) |
| Nacionalinė(s) rinktinė(s)\*\* |
| 2000-2006 |  Japonija | 71 (3) |
|

\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų ir įvarčių duomenys 2010 m.. |

**Cunejasu Mijamoto** (宮本恒靖; g. 1977 m. vasario 7 d.) – karjerą baigęs japonų futbolininkas, buvęs Japonijos rinktinės kapitonas.

Prieš pradėdamas profesionalo karjerą žaidė Došišos universitete ir Ikuno aukštojoje mokykloje, vėliau žaidė Gamba Osaka jaunimo komandoje ir Kongou FC klube, o nuo 1995 metų žaidė Osakos „Gamba“ klube.

2011 m. gruodžio 19 d. baigė profesionalo karjerą.

Nacionalinėje komandoje debiutavo 2000 m. birželio 18 dieną rungtynėse prieš Bolivijos vienuolikę. Po prasto pasirodymo 2002 metų pasaulio čempionate neteko vietos startinėje sudėtyje, bet 2003 metų gale vėl susigrąžino trenerio pasitikėjimą ir atgavo kapitono pareigas. Su rinktine žaidė dvejas 2006 m. pasaulio čempionato rungtynes.

## Dalyvavimas čempionatuose

| Čempionatas | Rinktinės vieta | Sužaidė rungtynių |  | 00 | 00 | 00 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Pasaulio čempionatai** |
| Korėja-Japonija 2002 | aštuntfinalis | 4 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| Vokietija 2006 | I etapas | 2 | 0 | 2 | 0 | 0 |
| **Žemyno čempionatai** |
| Kinija 2004 | 1 vieta | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |

## Nuorodos
# Pratęsimas

**Pratęsimas** – papildomas sporto varžybų laikas, skiriamas esant lygiam rezultatui po pagrindinio laiko.

## Futbolas

Futbolo rungtynėse papildomas laikas naudojamas atkrentamuoju principu organizuojamose varžybose – taurės turnyruose, Pasaulio ar žemynų čempionatų antrame etape. Jei įvairių turnyrų ar taurių atkrintamosiose varžybose poros žaidžia po dvejas rungtynes, pratęsimas skiriamas tik po antrųjų rungtynių, jei pagal varžybų reglamentą abiejų rungtynių neužtenka nugalėtojui nustatyti. Paprastai pratęsime žaidžiami du kėlinukai po 15 minučių, jei nugalėtojas nepaaiškėja, mušami 11 m baudiniai.

1993 m. FIFA įteisino naują „Auksinio įvarčio“ taisyklę, kuri naudota kai kuriose varžybose. Pagal šią taisyklę pratęsimų tvarka šiek tiek pasikeičia – komanda, pirmoji įmušusi įvartį tampa nugalėtoju ir pratęsimas nutraukiamas. 2002 m. UEFA įteisino „Sidabrinio įvarčio“ taisyklę, pagal kurią pratęsime įmušus įvartį, varžybos vyksta toliau, kol baigiasi kėlinys ir tik po pirmojo pratęsimo kėlinio pirmaujanti komanda skelbiama nugalėtoja. 2004 m. FIFA išbraukė „Auksinio“ ir „Sidabrinio“ įvarčių taisykles iš oficialių žaidimo taisyklių.

## Krepšinis

Daugumoje krepšinio rungtynių galutinis rezultatas negali būti lygus, todėl po pagrindinio laiko esant lygiam rezultatui žaidžiamas 5 minučių (kai kur – 4 min) pratęsimas. Jei po pratęsimo rezultatas lieka lygus, žaidžiami papildomi 5 minučių pratęsimai, kol paaiškėja rungtynių nugalėtojas.

Pratęsimai nežaidžiami kai kuriose draugiškose rungtynėse, taip pat atkrentamųjų varžybų principu organizuojamuose turnyruose, kai žaidžiamos dvejos rungtynės – tokiu atveju vienerių rungtynių rezultatas gali būti lygus, pratęsimas žaidžiamas tik jei suminis rezultatas yra lygus.

## Kiti sportai

Pratęsimai taip pat žaidžiami amerikietiškame futbole, ledo ritulyje, rankinyje.
# Pietryčių Azija

|  |
| --- |
| Pietryčių Azija |
|  |
| Plotas | ~4 545 792 km² |
| Gyventojų | ~655 298 044 |
| Tankumas | ~135,6 žm./km² |
| Valstybės |  Brunėjus  Kambodža  Rytų Timoras  Indonezija  Laosas  Malaizija  Birma  Filipinai  Singapūras  Tailandas  Vietnamas |
| BVP (PPP) | 9,727 trln. JAV dol. (2014) |
| BVP (nominalus) | 3,317 trln. JAV dol. (2016) |
| BVP gyventojui | 5017 JAV dol. |
| Laiko juostos | nuo UTC+5:30 iki UTC+9:00 |

**Pietryčių Azija** – regionas, kuris driekiasi į pietus nuo Kinijos ir Japonijos, apimantis ir dalį Indijos ir Ramiojo vandenyno salų. Pietryčių Azijai priklauso Brunėjus, Mianmaras, Kambodža, Indonezija, Laosas, Malaizija, Filipinai, Singapūras, Tailandas, Vietnamas, Rytų Timoras, Palau bei daugybė mažų ir didesnių salelių.

Pietryčių Azija yra kalnų, salų ir plačių lygumų šalis. Nuo Mianmaro, per Laosą, Tailandą iki Vietnamo stūkso vešliais drėgnaisiais atogrąžų miškais apaugę kalnai. Tarp jų derlingose lygumose ir upių deltose gyvena dauguma žmonių. Pietuose yra Malakos pusiasalis, nutįsęs į Pietų Kinijos jūrą, o už jo 3700 Indonezijos vulkaninių salų.
Indonezija apaugusi drėgnaisiais atogrąžų miškais, tarp miškų įsiterpusios tankiai gyvenamos lygumos.

Aukščiausia viršukalnė yra Džaja (Indonezija; 5030 m), didžiausias ežeras Tonlesapas (Kambodža; didžiausias ežero plotas drėgnuoju metu 6475 km²).

## Klimatas

Regionas priklauso subekvatorinei ir pusiaujo klimato juostoms.
Žemyninėje dalyje vyrauja drėgna vasara, tačiau sausa žiema, nes vasarą atkeliauja pusiaujo, o žiemą atogražų oro masės.
Salose karšta ir drėgna ištisus metus, dėl pusiaujo klimato juostos.
Vyrauja vasaros ir žiemos musonai. Vasarą musonai daugiau pučia į žemynine dalį, todėl ten daug krituliu ir potvynių. Žiemą atvirkčiai – iš žemyninės dalies į salas.

## Taip pat skaitykite

* Azijos tigrai

## Šaltiniai
# Reunjonas

| Reunjonas *La Réunion* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| (Išsamiau) |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+4) ------ vasaros: (UTC) |
|  |
| **Valstybė** |  Prancūzija |
| **Administracinis centras** | Sen Deni (Reunjonas) |
| **Departamentai** | 1 |
| **Oficialios kalbos** | Prancūzų |
| **Regiono tarybos prezidentas** | Huguette Bello (PLR) |
|  |
| **Gyventojų** (2022) | 868 846 |
| **Plotas** | 2 511 km² (15) |
| **Tankumas** (2022) | 346 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | RE, FR-974 |
|  |
| **Tinklalapis** | www.reunion.gouv.fr |
|  **Vikiteka** | Reunjonas |

**Reunjonas** (pranc. *La Réunion*) – sala Indijos vandenyne, Prancūzijos užjūrio regionas. Salos skersmuo yra 50-70 km. Reunjonas yra maždaug 800 km į rytus nuo Madagaskaro ir kartu su Mauricijumi bei Rodrigeso salomis priklauso Maskarenų salų grupei, kurias 1511 m. atrado Pedro Mascarenhas. Salos sostinė – Sen Deni.

## Geografija

Reunjonas – labiausiai į vakarus nutolusi Maskarenų salų grupės sala. Reunjonas priskiriamas prie vulkaninės kilmės salų, jos aukščiausia viršūnė – centrinėje salos dalyje stūksantis daugiau nei 3 km aukščio Sniego kalnas. Salos centre gausu cirkų, upių, krioklių, tropinių miškų. Reunjono pietvakariuose dominuoja savana. Salos klimatas tropinis, pasatų.

* Žemėlapis
* Reunjono logotipas

## Nuorodos

* Oficialus turizmo puslapis Archyvuota kopija 2007-02-03 iš Wayback Machine projekto.
* Regiono tarybos tinklalapis Archyvuota kopija 2019-04-18 iš Wayback Machine projekto.
# Lietuvos regbio federacija

**Lietuvos regbio federacija**|  |
| **Regionas** | Europa |
| **Įkurta** | 1961 |
| **Konfederacijos** | FIRA-AER 1991 IRB 1992 |
| **Prezidentas** | Edmundas Ščavinskas |
| **Generalinis sekretorius** | Austėja Minkevičiūtė |
| **Būstinė** | Žemaitės g. 6, Vilnius |
| **Oficiali svetainė** | regbis.lt |

**Lietuvos regbio federacija** (LRF) – Lietuvos regbio vykdomoji institucija, kurios būstinė yra Vilniuje. Pagrindinis Federacijos veiklos tikslas – vystyti ir populiarinti regbį Lietuvoje, siekti jo masiškumo ir meistriškumo. Federacija užtikrina renginių parengimą ir dalyvavimą Pasaulio ir Europos čempionatuose bei kitose oficialiose tarptautinėse sporto varžybose. Ji taip pat bendradarbiauja su kitų šalių regbio federacijomis, organizuoja bendrus renginius ir bendrauja su tarptautinėmis regbio asociacijomis.

Federacija organizuoja ir vykdo Lietuvos regbio čempionatą ir kitas nacionalines regbio varžybas.

## Struktūra

Lietuvos regbio federaciją valdymo organai: Prezidentas, Prezidiumas, Trenerių taryba, Teisėjų komisija ir Federacijos revizijos komisija.

Šiuo metu federacijos nariais yra Šiaulių „Vairas„, Šiaulių „BaltRex“, RK Šiauliai, Vilniaus regbio akademija, Vilniaus „Geležinis vilkas„, Panevėžio „Ryšių statyba“, Marijampolės „Sūduvis„, Jurbarko „Lūšis“, Kauno „Ąžuolas„, Klaipėdos „Kuršiai“, Bukonių „Tauras„, Plungės „Perkūnas“ ir RK Alytus.

## Prezidentai

* Steponas Imbrasas 1987–1995
* Aleksandras Makarenka 1995–2009
* Antanas Bosas 2009–2010
* Rolandas Alksnys 2010–2012
* Rytis Davidovičius 2013-2020
* Irmantas Kukulskis 2020-2024
* Edmundas Ščavinskas 2024-

## Rinktinės

* Lietuvos regbio rinktinė
* Lietuvos jaunimo iki 20 metų rinktinė
* Lietuvos jaunimo iki 18 metų rinktinė
* Lietuvos regbio-7 rinktinė
* Lietuvos moterų regbio-7 rinktinė

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Tarptautinė buriavimo federacija

Laser burlaivis – populiariausias ISAF administruojamas sportinis laivas.
**Tarptautinė buriavimo federacija (ISAF)** – pasaulinė buriavimo sporto organizacija, siekianti populiarinti buriavimą visame pasaulyje ir kontroliuojanti buriavimo varžybas. Tarptautinis olimpinis komitetas pripažinęs tarptautinę buriavimo federaciją vienvaldžia pasauline organizacija buriavimo varžyboms reguliuoti. Organizacijai priklauso virš 120 valstybių.

Buriavimo varžybose ISAF naudoja skirtingus burlaivius: jachtas, burlentes, katamaranus, trimaranus, jėgos aitvarus su banglentėmis, radijo bangomis valdomus laivus, eldijas, plokščiadugnius laivus. ISAF taip pat reguliuoja varžybų tipą: masinio starto varžybos, dvikovinės varžybos, grupinės varžybos.

## Istorija

Tarptautinė buriavimo federacija įkurta 1907 m. spalio 14 d. Paryžiuje. Tuomet organizacija vadinosi *tarptautine jachtų lenktynių sąjunga*. 1996 m. organizacija pakeitė pavadinimą į dabartinį.

## Federacijos prezidentas

* 1946–1955 m. − Ralph Gore
* 1955–1969 m. −  Peter Scott (GBR),
* 1969–1986 m. −  Beppe Croce (ITA),
* 1986–1994 m. −  Peter Tallberg (FIN),
* 1994–2004 m. −  Paul Henderson (CAN),
* 2004–2012 m. −  Göran Petersson (SWE).

## ISAF metų buriuotojas

Tarptautinė buriavimo federacija nuo 1994 m. kasmet renka geriausius metų buriuotojus:

| Meta | Vyrai | Moterys |
| --- | --- | --- |
| 1994 |  Peter Blake  Robin Knox-Johnston |  Theresa Zabell |
| 1995 |  Russell Coutts |  Isabelle Autissier |
| 1996 |  Jochen Schümann |  Lee Lai Shan |
| 1997 |  Pete Goss |  Ruslana Taran  Elena Pakholchik |
| 1998 |  Ben Ainslie |  Carolijn Brouwer |
| 1999 |  Mateusz Kusznierewicz |  Margriet Matthijsse |
| 2000 |  Mark Reynolds  Magnus Liljedahl |  Shirley Robertson |
| 2001 |  Robert Scheidt |  Ellen MacArthur |
| 2002 |  Ben Ainslie |  Sofia Bekatorou  Emilia Tsoulfa |
| 2003 |  Russell Coutts |  Siren Sundby |
| 2004 |  Robert Scheidt |  Sofia Bekatorou  Emilia Tsoulfa |
| 2005 |  Fernando Echavarri  Anton Paz |  Ellen MacArthur |
| 2006 |  Mike Sanderson |  Paige Railey |
| 2007 |  Ed Baird |  Claire Leroy |
| 2008 |  Ben Ainslie |  Alessandra Sensini |
| 2009 |  Torben Grael |  Anna Tunnicliffe |
| 2010 |  Tom Slingsby |  Blanca Manchón |
| 2011 |  Iker Martinez  Xabier Fernandez |  Anna Tunnicliffe |

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Tarptautinė sportinio šaudymo federacija

Federacijos logotipas
**Tarptautinė sportinio šaudymo federacija** arba **ISSF** (angl. *International Shooting Sport Federation*) – pagrindinė pasaulio šaudymo sportą prižiūrinti organizacija, kuri rengia pasaulio čempionatus ir atstovaują šaudymo interesus olimpinėse žaidynėse. Sąjungos būstinė yra įsikūrusi Miunchene, Vokietijoje.

## Istorija

1907 m. Ciuriche atstovai iš Austrijos, Belgijos, Prancūzijos, Graikijos, Nyderlandų, Italijos, ir Argentinos įkūrė pasaulio sportinio šaudymo federaciją.

2018 m. ISSF priklausė 161 nacionalinės federacijos.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Tenisas olimpinėse žaidynėse

Olimpinis teniso logotipas
Tenisas 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse.
**Tenisas olimpinėse žaidynėse** yra viena iš seniausių olimpinės programos sporto šakų. Į olimpines žaidynes tenisas įtrauktas 1896 m. Nuo 1928 m. iki 1988 m. tenisas olimpinėse žaidynėse nevyko.

## Rungtys

| Rungtis | 96 | 00 | 04 | 08 | 12 | 20 | 24 | <...> | 88 | 92 | 96 | 00 | 04 | 08 | 12 | 16 | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyrų vienetai | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** |  | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | 15 |
| Vyrų dvejetai | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** |  | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | 15 |
| Moterų vienetai |  | **•** |  | **•** | **•** | **•** | **•** |  | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | 13 |
| Moterų dvejetai |  |  |  |  |  | **•** | **•** |  | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | **•** | 10 |
| Mišrūs dvejetai |  | **•** |  |  | **•** | **•** | **•** |  |  |  |  |  |  |  | **•** | **•** | 6 |
| Vyrų salės vienetai |  |  |  | **•** | **•** |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| Vyrų salės dvejetai |  |  |  | **•** | **•** |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| Moterų salės vienetai |  |  |  | **•** | **•** |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| Mišrūs salės dvejetai |  |  |  |  | **•** |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |

## Medalių lentelė

| Vieta | Šalis | Auksas | Sidabras | Bronza | Suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  JAV (USA) | 20 | 5 | 11 | 36 |
| 2 |  Jungtinė Karalystė (GBR) | 17 | 15 | 12 | 44 |
| 3 |  Prancūzija (FRA) | 5 | 6 | 8 | 19 |
| 4 |  Pietų Afrikos Respublika (RSA) | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 5 |  Vokietija (GER) | 2 | 5 | 2 | 9 |
| 6 |  Rusija (RUS) | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 7 |  Šveicarija (SUI) | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 8 |  Čilė (CHI) | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 9 |  Ispanija (ESP) | 1 | 7 | 3 | 11 |
| 10 |  Mišri komanda (ZZX) | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 11 |  Australija (AUS) | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 12 |  Čekoslovakija (TCH) | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 13 |  Baltarusija (BLR) | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  Belgija (BEL) | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  Kinija (CHN) | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  Vakarų Vokietija (FRG) | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 17 |  Kanada (CAN) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 18 |  Švedija (SWE) | 0 | 3 | 5 | 8 |
| 19 |  Čekija (CZE) | 0 | 3 | 1 | 2 |
| 20 |  Japonija (JPN) | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 21 |  Argentina (ARG) | 0 | 1 | 4 | 5 |
| 22 |  Graikija (GRE) | 0 | 1 | 1 | 2 |
|  Nyderlandai (NED) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 24 |  Austrija (AUT) | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Danija (DEN) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 26 |  Kroatija (CRO) | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 27 |  Jungtinė komanda (EUN) | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 28 |  Australazija (ANZ) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Bohemija (BOH) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Bulgarija (BUL) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Vengrija (HUN) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Indija (IND) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Italija (ITA) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Norvegija (NOR) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Serbija (SRB) | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Šaltiniai
# Beisbolas 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

|  |
| --- |
| Beisbolas 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

---

 |
|  |
| Varžybų vieta | Jokohamos stadionas Fukušimos Azuma stadionas |
| Dalyviai | 144 (6 šalys) |
|

---

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| «2008 | 2028» |

 |
| Infolentelė: žiūrėti • aptarti • redaguoti |

**Beisbolas 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** vyko 6-ą kartą olimpinių žaidynių istorijoje. Tokijo olimpiadoje beisbolo varžybos vyko pirmą kartą nuo 2008 m.

Japonijos vyrų rinktinė pirmą kartą laimėjo olimpinį beisbolo turnyrą.

## Stadionai

| Jokohama | Fukušima |
| --- | --- |
| Jokohamos stadionas | Fukušimos Azuma stadionas |
| Talpa: **30 000** | Talpa: **30 000** |
|  |  |
| Jokohama
Fukušima |

## Kvalifikacija

| Turnyras | Data | Turnyro vieta | Kvotos | Pateko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Šeimininkė |  |  |  |  Japonija |
| Europos/Afrikos kvalifikacinis turnyras | 2019 m. rugsėjo 18-22 |  Bolonija/Parma | 1 |  Izraelis |
| WSBC Premier 12 | 2019 m. lapkritis |  Tokijas | Amerika: Azija: |  Meksika  Pietų Korėja |
| Pan Amerikos kvalifikacinis turnyras | 2021 m. birželis |  Vest Palm Bičas/Port Sent Lusė | 1 |  JAV |
| Tarpkontinentinis turnyras | 2021 m. liepa |  Puebla | 1 |  Dominikos Respublika |
| Iš viso |  | 6 |  |

## Medalists

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Gold** | **Silver** | **Bronze** |
|  Japonija (JPN) Kōyō Aoyagi Suguru Iwazaki Masato Morishita Hiromi Itoh Yoshinobu Yamamoto Masahiro Tanaka Yasuaki Yamasaki Ryoji Kuribayashi Yūdai Ōno Kodai Senga Kaima Taira Ryutaro Umeno Takuya Kai Tetsuto Yamada Sōsuke Genda Hideto Asamura Ryosuke Kikuchi Hayato Sakamoto Munetaka Murakami Kensuke Kondo Yuki Yanagita Ryoya Kurihara Masataka Yoshida Seiya Suzuki |  JAV (USA) Shane Baz Anthony Carter Brandon Dickson Anthony Gose Edwin Jackson Scott Kazmir Nick Martinez Scott McGough David Robertson Joe Ryan Ryder Ryan Simeon Woods Richardson Tim Federowicz Mark Kolozsvary Nick Allen Eddy Alvarez Triston Casas Todd Frazier Jamie Westbrook Tyler Austin Eric Filia Patrick Kivlehan Jack López Bubba Starling |  Dominikos Respublika (DOM) Darío Álvarez Gabriel Arias Jairo Asencio Luis Felipe Castillo Jumbo Díaz Junior García Jhan Mariñez Cristopher Mercedes Denyi Reyes Ramón Rosso Ángel Sánchez Roldani Baldwin Charlie Valerio José Bautista Juan Francisco Jeison Guzmán Erick Mejia Gustavo Núñez Emilio Bonifácio Melky Cabrera Johan Mieses Yefri Pérez Julio Rodríguez |

## Galutinė rikiuotė

| Vieta | Komanda | Rezultatas |
| --- | --- | --- |
|  |  Japonija | 5–0 |
|  |  Jungtinės Amerikos Valstijos | 4–2 |
|  |  Dominikos Respublika | 3–3 |
| 4 |  Pietų Korėja | 3–4 |
| 5 |  Izraelis | 1–4 |
| 6 |  Meksika | 0–3 |

## Nuorodos

* Tokijas 2020 Archyvuota kopija 2016-08-25 iš Wayback Machine projekto.
# Kinijos olimpinis komitetas

Kinijos olimpinis komitetas
*中国奥林匹克委员会*|
Kinijos olimpinio komiteto logotipas |
| Nacionalinis olimpinis komitetas |
| Šalis/Regionas |  Kinijos Liaudies Respublika |
| Kodas | CHN |
| Įkurtas | 1910 |
| Pripažintas | 1979 |
| Žemyno asociacija | OCA |
| Būstinė | Pekinas, Kinija |
| Prezidentas | Peng Liu |
| Generalinis sekretorius | Luzeng Song |
| Tinklalapis |  |
| Infolentelė: žiūrėti • aptarti • redaguoti |

**Kinijos olimpinis komitetas** (kin. 中國奧林匹克委員會; pinyin *Zhōngguó Àolínpǐkè Wěiyuánhuì*) – tai Nacionalinis olimpinis komitetas, atsovaujantis Kinijos Liaudies Respublikai.

## Olimpinio pripažinimo laiko juosta

Ši laiko juosta aprašo svarbiausius pavadinimo pakeitimus bei įvykius, susijusius su KR olimpinės komandos pripažinimu:

* 1910: Įkuriamas „Kinijos nacionalinis olimpinis komitetas“ (中國奧林匹克委員會).
* 1932: **Kinijos** pavadinimu KR pirmą kartą dalyvauja Olimpiadoje. Archyvuota kopija 2008-04-10 iš Wayback Machine projekto.
* 1951: Senasis Kinijos nacionalinis olimpinis komitetas persikelia iš Nankino į Taipėjų.
* 1951: Naujasis Kinijos nacionalinis olimpinis komitetas priimtas Kinijos Liaudies Respublikos.
* 1954: TOK priėmė rezoliucija, kurioje oficialiai pripažįsta Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) „Kinijosolimpinį komitetą“ (中国奥林匹克委员会). KLR pakviečiama dalyvauti 1956 m. Olimpiadoje. KLR išsiunčia delegaciją.
* 1958: KLR pasitraukia iš olimpinio judėjimo ir iš federacijų, prižiūrinčių olimpinį sportą. TOK narys, KLR atstovas Profesorius Tung Hou Yi atsistatydina.
* 1979: Pirmą kartą nuo komunistų valdžios pradžios 1949 m. TOK pripažįsta KLR Kinijos nacionalinį olimpinį komitetą, atstovaujantį Kinijai. Jis tampa „Kinijos olimpiniu komitetu“. KR Kinijos nacionalinis olimpinis komitetas tampa „Kinų Taipėjaus olimpiniu komitetu“.

## Taip pat skaitykite

* Kinija olimpinėse žaidynėse

## Šaltiniai
# Neįgaliųjų sportas

Neįgaliųjų sportui skirtas 2006 m. Lietuvos pašto ženklas
**Neįgaliųjų sportas** – žmonių, turinčių fizinę arba protinę negalią organizuota sportinė veikla. Neįgaliųjų sportas gali būti taikomas kaip gydomoji priemonė neįgaliųjų reabilitacijai. Negalia gali būti fizinė, protinė, laikina arba visiška. Varžybų lygmeniu neįgaliųjų sporto šakos taikomos tam, kad skirtingų negalių žmonės galėtų susidurti su panašią negalią turinčiu oponentu.

## Istorija

Neįgaliųjų sporto varžybos atsirado XX amžiaus pradžioje kaip neįgaliųjų resocializacijos priemonė po I pasaulinio karo. 1948 m. Didžiojoje Britanijoje buvo surengtos II pasaulinio karo veteranų, sėdinčių neįgaliųjų vežimėliuose, sporto varžybos. 1969 m. pradėtos rengti Olimpinės žaidynės, skirtos varžytis sportininkams, turintiems protinę negalią.

## Neįgaliųjų sportas Lietuvoje

1944 m. Lietuvoje įsikūrė Lietuvos aklųjų draugija, kurioje buvo žaidžiama šachmatais ir šaškėmis, taip pat buvo organizuojamos lengvosios bei sunkiosios atletikos varžybos.

## Šaltiniai
# Šachmatai Armėnijoje

Jerevano šachmatų namai, įkurti 1970 m.
**Šachmatai Armėnijoje** žaidžiami nuo ankstyvųjų viduramžių, nors susisteminti tik nuo ankstyvaus sovietmečio. Šachmatai sulaukė plataus pripažinimo septintajame dešimtmetyje, kai armėnų didmeistris Tigranas Petrosianas tapo pasaulio šachmatų čempionu. Maždaug trijų milijonų žmonių turinti Armėnija šiandien yra laikoma viena stipriausių šachmatų tautų, tarp šalių Armėnijai tenka vienas didžiausių šachmatų didmeistrių skaičius 100 000 gyventojų.

Po šalies nepriklausomybės Armėnijos vyrų šachmatų komanda laimėjo Europos komandinį čempionatą (1999 m.), pasaulio komandų čempionatą (2011 m.) ir šachmatų olimpiadą (2006 m., 2008 m., 2012 m.). Moterų komanda iškovojo savo pergalę 2003 m. Europos komandiniame čempionate. Nuo 2016 m. vasario mėn. Armėnija užima septintąją vietą pasaulyje pagal geriausių žaidėjų vidurkį. Geriausias Armėnijos šachmatininkas Levonas Aronianas FIDE reitinguose užėmė antrąją vietą pasaulyje ir kelis kartus dalyvavo Kandidatų turnyruose.

Nuo 2011–12 mokslo metų šachmatų pamokos buvo įtrauktos į kiekvienos Armėnijos valstybinės mokyklos mokymo programą, tad Armėnija tapo pirmąja pasaulio šalimi, kurioje šachmatai buvo privalomi mokyklose.

## Šaltiniai