Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1834 m.

**1834** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

* **Birželio 15** d. – Aleksandras Hornas, Prūsijos ir Mažosios Lietuvos istorikas (m. 1897 m.).
* **Spalio 14** d. – Stanislovas Joachimas Tiškevičius, bajoras, Lelijos herbo grafas (m. 1911 m.).
* **Spalio 19** d. – Ferdinandas Frydrichas Radvila, Lenkijos didikas, Vokietijos bei Lenkijos valstybės ir politinis veikėjas (m. 1926 m.).

**Nedatuota Nikodemas Silvanavičius, lietuvių dailininkas (m. 1919 m.).

### Mirtys

* **Liepos 23** d. – Bonaventūra Gailevičius, Lietuvos kunigas, filosofijos daktaras (g. 1752 m.).

**Nedatuota Samuelis Teodoras Cipelis, raštijos talkininkas, tautosakos rinkėjas (g. 1777 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

* **Vasario 8** d. – Dmitrijus Mendelejevas, rusų chemikas, žinomas savo sukurta periodine elementų lentele (m. 1907 m.).
* **Kovo 2** d. – Volodimiras Antonovičius, Ukrainos istorikas, archeologas, etnografas, visuomenės veikėjas, daktaras (m. 1908 m.).
* **Kovo 17** d. – Gottlieb Wilhelm Daimler, vokiečių inžinierius, konstruktorius bei pramonininkas. G. Daimler sukūrė pirmąjį automobilį (m. 1900 m.).
* **Balandžio 30** d. – Džonas Lubokas, anglų bankininkas, politikas, gamtininkas ir archeologas (m. 1913 m.).
* **Gegužės 23** d. – Janis Frydrichas Baumanis, latvių architektas. Pirmasis Latvijos architektas profesionalas (m. 1891 m.).
* **Liepos 19** d. – Edgaras Dega, prancūzų menininkas, žymus savo tapybos, skulptūros, graviravimo ir piešimo kūriniais (m. 1917 m.).
* **Rugsėjo 12** d. – Nikolajus Avenarijus, Rusijos archeologas, pedagogas (m. 1903 m.).
* **Gruodžio 4** d. – Kawakami Gensai, japonų karys, vienas iš keturių didžiųjų Hitokiri (pažodžiui: „Žmonių žudikas“), kovojęs prieš vakariečius įsileidžiantį Tokugavos šiogūnatą, norėdamas, kad visi svetimšaliai būtų išvyti (m. 1871 m.).

##### Neaprašyti

* **Vasario 16** d. – Ernst Haeckel, vokiečių filosofas ir zoologas (m. 1919).

### Mirtys

* **Liepos 25** d. – Samuel T. Coleridge, anglų poetas (g. 1772 m.).
* **Gruodžio 23** d. – Tomas Maltusas, žymus anglų demografas ir ekonomistas (g. 1766 m.).

**Nedatuota Karolis Kristijonas Langsdorfas, vokiečių matematikas, 1804-1806 Vilniaus universiteto taikomosios matematikos profesorius, Heidelbergo universiteto rektorius (g. 1757 m.).

## Nuorodos
# Arthur Stanley Eddington

| Arthur Stanley Eddington |
| --- |
|  |
| Artūras Stenlis Edingtonas |
| Gimė | 1882 m. gruodžio 28 d. Kendal, Anglija |
| Mirė | 1944 m. lapkričio 22 d. (61 metai) Kembridžas, Anglija |
| Tautybė | anglas |
|  |
| Veikla | Anglijos astrofizikas |
|  |
| Žymūs studentai | Subrahmanyan Chandrasekhar |
|  |
|  **Vikiteka** | Arthur Stanley Eddington |

**Arthur Stanley Eddington** (adapt. **Artūras Stenlis Edingtonas** g. 1882 m. gruodžio 28 d. – 1944 m. lapkričio 22 d.) – Anglijos astrofizikas. Jis matavo natūralią žvaigždžių ryškio ribą ir radiaciją, sukurtą akrecijos ant kompaktiško objekto, kuri mokslininko garbei pavadinta Edingtono riba.

Arthur Stanley Eddington išgarsėjo savo darbais iš reliatyvumo teorijos. Mokslininkas parašė daug straipsnių, kuriuose paaiškino Alberto Einšteino reliatyvumo teoriją. Tačiau Pirmasis pasaulinis karas sutrukdė tam, kad moksliniai pasiekimai Anglijoje taptų plačiau žinomi. Edingtonas 1919 m. vadovavo ekspedicijai, kurios dėka buvo gautas pirmasis reliatyvumo teorijos patvirtinimas. Nustatyta, kad dėl Saulės gravitacinės jėgos nukrypsta žvaigždės skleidžiami šviesos spinduliai.
# Branduolinė fizika

**Branduolinė fizika** yra fizikos šaka, kuri tiria atomų branduolių savybes ir sąveikas. Šios srities atradimų rezultatai darė ir daro didelę įtaką kasdieniniam gyvenimui bei įvairioms mokslo sritims. Radioaktyvumas panaudojamas medicinoje, gamyboje, radioaktyvių izotopų indikatoriai prisidėjo prie biochemijos tyrimų plėtros.

## Istorija

Radioaktyvumą 1896 metais atrado prancūzų mokslininkas H. Bekerelis (*Henri Becquerel*) dirbdamas su fosforescuojančiomis medžiagomis. Iš pradžių manyta, kad radiacija yra panaši į neseniai atrastus rentgeno spindulius. Tačiau tolimesni H. Bekerelio, Pjero Kiuri, Marijos Kiuri, E. Rezerfordo (*Ernest Rutherford*) ir kitų mokslininkų tyrimai nustatė, kad radiacija yra žymiai sudėtingesnis reiškinys.

Branduolio atomo modelį 1911 metais sukūrė Rezerfordas, 1919 metais jis pirmą kartą stebėjo branduolinę reakciją. Ypač branduoline fizika susidomėta ketvirtajame dešimtmetyje, po neutrono (1932) bei branduolių dalijimosi (1938) atradimų. Pastarąjį Kaizerio Vilhelmo institute (Kaiser Wilhelm Institute) atrado vokiečių chemikai Otas Hanas ir Fricas Strasmanas.
# Robert Baden-Powell

| Robertas Badenas-Pauelis angl. *Robert Baden-Powell* |
| --- |
|  |
| Robert Baden-Powell |
| Gimė | 1857 m. vasario 22 d. Londonas |
| Mirė | 1941 m. sausio 8 d. (83 metai) Njeris |
|  |
| Veikla | Didžiosios Britanijos armijos karininkas, skautų organizacijos įkūrėjas |
|  |
|  **Vikiteka** | Robert Baden-Powell |

**Robertas Badenas-Pauelis** arba **Robertas Badenas-Povelis** (angl. *Robert Baden-Powell*; 1857 m. vasario 22 d. – 1941 m. sausio 8 d.) – Didžiosios Britanijos armijos karininkas, skautų organizacijos įkūrėjas.

## Biografija

Gimė Londono priemiestyje, Oksfordo universiteto profesoriaus ir admirolo dukters šeimoje. Būdamas 19 metų tapo karininku. Aštuonerius metus tarnavo Indijoje, Afrikoje, kur už drąsą ir sumanumą buvo vadinamas „Baltuoju Vilku“, po to Vokietijoje, Rusijoje ir Afganistane.

Pasižymėjo Anglų-Būrų kare, kuriame, turėdamas labai mažas pajėgas, sugebėjo apginti strategiškai reikšmingą Mafekingo tvirtovę. Už tai 1900 m. karalienė Viktorija suteikė jam generolo majoro laipsnį. R. Baden Powell buvo jauniausias generolas britų armijoje.

## Skautų organizacijos įkūrimas

1899 m. vykusiame Mafekingo apsupime gimė skautybės idėja. R. Baden Powell vadovaujami 12-16 m. berniukai puikiai atliko žvalgybos, ryšių ir sanitarijos užduotis, tuo prisidėdami prie anglų pergalės.

Pasibaigus karui, R. Baden Powell pritaikė karių-žvalgų ugdymo programą vaikams, ją papildydamas Amerikos indėnų gyvenimo detalėmis, išleido knygą „Skautybė berniukams“ (*Scouting for boys*). 1907 m. suorganizavo pirmąją skautų stovyklą, kurioje dalyvavo 20 berniukų.

R. Baden Powell pedagoginiai sugebėjimai, nuoširdus darbas su vaikais, patraukli ir praktiška ugdymo ir veiklos programa pritraukė į organizaciją tūkstančius vaikų. Po poros metų, 1909 m., Anglijoje buvo apie 10 000 skautų. Pamažu skautai paplito po visą pasaulį. 1920 m. Londone įvyko pirmoji pasaulio skautų stovykla. Joje R. Baden Powell paskelbtas pasaulio skautų šefu. Už nuopelnus žmonijai 1929 m. Anglijos karalius suteikė lordo titulą.

## R. Baden Powell Lietuvoje

Vizituodamas skautus lordas R. Baden Powell keliavo po visą pasaulį, 1933 m. vasarą su laivu Calgaric jis ir apie 650 bendrakeleivių lankė Baltijos jūros uostamiesčius. Rugpjūčio 17 d. svečiai iš Klaipėdos uosto vyko į Palangą, kur juos priėmė Prezidentas Antanas Smetona, taip pat apsilankė Lietuvos skautų Tautinėje stovykloje. Buvo surengtas britų ir lietuvių skautų paradas, bendri pavakariai. R. Baden Powell'ui įteiktas Lietuvos skautų garbės ženklas „Geležinio vilko ordinas“, jo vardu buvo pavadinta kurorto gatvė. Ant paruošto akmens lordas ir jo žmona kreida užbriežė savo inicialus (vėliau iškaltus), dar ir dabar netoli Birutės kalno tebestovi šis riedulys su svečių ir Lietuvos prezidento A. Smetonos asmeniniais ženklais.

## Išnašos

## Šaltiniai

* Skauto kalendorius, 2000.

## Nuorodos

* Robert Baden Powell apsilankymas Lietuvoje 1933 m. (filmas)

Vikicitatos
# Taiga

*Šis straipsnis apie augalijos tipą. Apie Rusijos miestą skaitykite straipsnyje Taiga (miestas).*
Taiga yra Žemės šiaurės pusrutulyje, tarp tundros ir mišriųjų miškų, kitur – stepių
**Taiga** − augalijos tipas, kuriame vyrauja spygliuočiai medžiai (eglės, kėniai, maumedžiai, pušys).

Taiga yra šiaurinio pusrutulio vidurinių platumų klimato juostos šiaurinėje dalyje ir užima didelius Eurazijos ir Š. Amerikos plotus. Šiaurėje (pvz., Taimyre) taiga siekia 72°, pietuose (pvz., Japonijoje) − 42° šiaurės platumos.

Taigos klimatinių sąlygų diapazonas yra gan platokas: šilčiausio mėnesio temperatūra svyruoja nuo 14 iki 18 °C, kritulių − nuo 400 iki 600 mm, žiemos šaltos, bet nevienodai sniegingos. Visur didelis dirvos ir oro drėgnumas.

Pagal medžių lajos tankumą skiriama tamsioji taiga (vyrauja eglės, kėniai) ir šviesioji taiga (vyrauja maumedžiai, pušys).

## Tamsioji taiga

Tamsioji taiga Aliaskoje
Tamsiosios taigos tanki medžių laja mažai praleidžia šviesos, dėl to po medžiais auga daugiausia samanos, kerpės, kai kur mėlynės, bruknės. Iš žolių čia vyrauja kiškiakopūsčiai, kriaušlapės, paparčiai.

Trako tamsiojoje taigoje beveik nėra. Kai kur auga kadagiai, serbentai, sausmedžiai, gluosniai.

Dideli taigos plotai, ypač šiaurėje, supelkėję, miškų vietoje susidarę durpynai.

## Šviesioji taiga

Šviesioji taiga Aliaskoje
Šviesiosios taigos medžiai retesni; traką sudaro žemaūgės pušys, daūriniai rododendrai, žemaūgiai beržai; nemažai auga įvairių žolių.

## Fauna

Taigai, plytinčiai didžiulėse teritorijose, būdingas savitas gyvūnijos pasaulis. Joje yra daug medžiais laipiojančių žinduolių rūšių − voverė, šermuonėlis, burundukas, sabalas, iš grobuonių − rudasis lokys, lūšis, ernis. Būdingi ir sausumos bei vandenų atstovai: briedis, bebras. Tipiški taigos paukščiai − kurtinys, jerubė, riešutinė, tetervinas, apuokas ir kt.

## Nuorodos

* Tundra ir taiga Archyvuota kopija 2008-02-17 iš Wayback Machine projekto. **(**angl.**) Taiga Archyvuota kopija 2009-03-16 iš Wayback Machine projekto. **(**angl.**)**