Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija

**Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija**, dar žinoma nuo angliško sutrumpinimo kilusiu **CITES** (angl. C**onvention on **I**nternational **T**rade in **E**ndangered **S**pecies of Wild Fauna and Flora*) arba **Vašingtono konvencijos** vardu – tarptautinė sutartis, kuria siekiama kontroliuoti prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais. Ji buvo priimta 1973 m. kovo 3 d. Vašingtone, o įsigaliojo 1975 m. liepos 1 d. Sutartį yra ratifikavę 175 šalys.

## Veikla

Konvencija veikia suskirstydama augalų ir gyvūnų rūšis į tris apsaugos stiprumo kategorijas, nuo kurių priklauso prekybos jomis ribojimo stiprumas. Kiekviena valstybė narė privalo turėti savą instituciją, kuri prižiūrėtų šalies importo, eksporto srautus ir užtikrintų, kad juose nėra CITES sąraše esančių rūšių. Išskirtiniais atvejais rūšių gabenimas iš vienos šalies į kitą gali būti leidžiamas gavus licenziją.

## Institucijos

Konvenciją sudaro Nuolatinis komitetas, sekretoriatas, Gyvūnų ir Augalų komitetai, bei reguliari, kas trejus metus vykstanti šalių narių konferencija.

## Saugomos rūšys

CITES sąraše šiuo metu yra apie 5000 augalų ir 28 000 gyvūnų rūšių. Jos skelbiamos pirmuose trijuose sutarties prieduose ir pagal tai suskirstytos į Pirmojo priedo, Antrojo priedo ir Trečiojo priedo rūšis. Pirmajam priedui priklauso beveik 900 labiausiai saugomų, netoli išnykimo ribos esančių rūšių. Priklausymas Antrajam priedui taip pat užtikrina stiprią apsaugą, jame įrašyta apie 33 000 rūšių. Trečiojo priedo rūšys apsaugotos mažiausiai, prekyba jomis leidžiama turint atitinkamus sertifikatus.

## Nuorodos

* Oficialus konvencijos puslapis
* Konvencijos tekstas: lietuvių k., anglų k.

## Išnašos
# Slidžių sportas

**Slidinėjimas** – ekstremalaus žiemos sporto šaka, laisvalaikio pramoga ar kelionės būdas, kai judama sniegu prie kojų pritvirtinus slides.

## Olimpinės sporto šakos

Slidinėjimo kroso varžybos.
* Slidinėjimo krosas:
* Kalnų slidinėjimas:
* Šuoliai su slidėmis – šuoliai nuo tramplino su slidėmis
* Akrobatinis slidinėjimas (mogulo varžybos, akrobatiniai šuoliai)
* Biatlonas (šaudymas ir slidinėjimo krosas)
* Šiaurės dvikovė, sudaryta iš šuolių nuo tramplino ir slidinėjimo lenktynių
* Slidinėjimo alpinizmas

## Lietuvoje

### Istorija

1933 m. buvo surengtos pirmosios neoficialios kontrolinės slidinėjimo *pašliūžomis* arba *sniegčiūžomis*, kaip pradžioje vadindavo, rungtynės tarp Lietuvos kariuomenės kariūnų, kuriuos prieš tai specialiuose slidinėjimo kursuose apmokė iš Švedijos tam tikslui atvykęs Švedijos kariuomenės slidinėjimo instruktorius leitenantas Nilsas Vemmingas (*Nils Wemming*). 1935 m. vasario 17 d., 10 val. Lietuvos vandens ir žiemos sporto sąjunga Vičiūnų kaime, šalia Kauno, suplanavo pirmąsias oficialias slidinėjimo varžybas Lietuvoje (10 km distancijai), bet netikėtas atšilimas šį pirmąjį startą privertė atidėti kitiems metams. 1937 m. Zarasuose įvyko pirmosios Lietuvos slidinėjimo pirmenybės. Nuo 1985 m. rengtos Lietuvos TSR kalnų slidinėjimo pirmenybės.

### Žymiausi lietuvių slidininkai

Diana Rasimovičiūtė
* Irena Milašiūtė (Dešukienė), 1973 m. TSRS jaunimo 5 km lenktynių čempionė
* Alytė Milašiūtė (Puišienė), 1975 m. TSRS jaunimo 10 km lenktynių čempionė
* Vida Vencienė (Mogenytė), 1988 m. žiemos olimpinių žaidynių 10 km lenktynių čempionė bei 5 km lenktynių bronzos medalio laimėtoja, 1985 m. 4×5 km estafetės, 1987 m. 5 km lenktynių, 1988 m. 10 km lenktynių čempionė

### Žymiausi lietuvių biatlonininkai

* Algimantas Šalna, 1984 m. olimpinių žaidynių estafetės čempionas, 1983 ir 1985 m. pasaulio estafetės čempionas, taip pat laimėjęs 1983 metų pasaulio taurės 10 km lenktynes.
* Diana Rasimovičiūtė – 2002 m. Salt Lake City, 2006 m. Turinas (7,5 km sprintas – 18 vieta), 2010 m. Vankuveris (7,5 km sprintas – 25 vieta)

### Turizmas

Lietuvoje yra nemažai slidinėjimo trasų, skirtų tiek mėgėjams, tiek ir profesionalams:

* Lietuvos žiemos sporto centras, Ignalina
* Molėtų slidinėjimo trasa
* Rokantiškių slidinėjimo trasa, Vilnius
* Šakių slidinėjimo trasa, Ilguva (Šakių rajonas)
* Vilkaviškio slidinėjimo trasa
* Snow Arena, Druskininkai
* Kalnų slidinėjimo centras „Kalita“, Anykščiai

## Nuorodos

* FIS internetinis puslapis
* Lietuvos žiemos sporto centras Ignalinoje Archyvuota kopija 2022-06-10 iš Wayback Machine projekto.
* Lietuvos kalnų slidinėjimo Federacija (LKSF)
* Kalnų Erelių Slidinėjimo Komanda (Vaikams) Archyvuota kopija 2009-08-11 iš Wayback Machine projekto.
# Romėniški skaičiai

| Romėniški skaičiai |
| --- |
|  |
| **Tipas** | skaitmenys |
| **Naudojamas kalbose** | visose |
| **Rašymo kryptis** | iš kairės į dešinę |
| **Laikotarpis** |  |
| **ISO 15924** |  |
| **Unicode** |  |
| Genealogija |
| **Kilmė** | Atikos skaitmenys  Etruskų skaitmenys   **Romėniški skaitmenys** |
| **Dukterinės sistemos** | nėra |

**Romėniški skaičiai** – skaičių sistema naudota Senovės Romoje, adaptuota iš etruskų. Romėniški skaičiai žymimi raidėmis, vienas skaičius gali būti užrašytas vienos ar daugiau raidžių kombinacija.

Romėniški skaičiai dažniausiai rašomi didžiosiomis raidėmis ir neretai vis dar tebenaudojami datai, jubiliejui, eilės numeriui, knygų skyriui ar panašiems atvejams žymėti.

Penkiasdešimt antras Koliziejaus įėjimas su iškaltu romėnišku numeriu (52, LII) viršuje
## Žymėjimas

Pagrindiniai septyni skaičiai:

* I arba i – 1,
* V arba v – 5,
* X arba x – 10,
* L arba l – 50,
* C arba c – 100 (*centum* – „šimtas“),
* D arba d – 500,
* M arba m – 1000 (*mille* – „tūkstantis“).

Skaičių kombinacijos sudaromos laikantis tam tikrų taisyklių.

* II arba ii – 2,
* III arba iii – 3,
* IV – 4,
* VI arba vi – 6,
* VII arba vii – 7,
* VIII arba viii – 8,
* IX arba ix – 9.

Romėniškojo skaičiaus reikšmė nustatoma taip: jei didesnis skaitmuo yra prieš mažesnį arba du skaitmenys yra vienodi, tai jie sudedami, o jei mažesnis yra prieš didesnį, tai mažesnis atimamas iš didesnio. Pavyzdžiui,

MCXLIV = 1000 + 100 + 50 – 10 + 5 – 1 = 1144.

Šveicariško laikrodžio ciferblatas, kuriame ketvirta valanda vis dar užrašyta kaip IIII.
Šią taisyklę romėnai įvedė ne iš karto. Pradinė seka, kur visi skaitmenys sudedami, iš pradžių buvo I, II, III, IIII, V, VI, VII, VIII, VIIII, X. Ypač laikrodžių ciferblatuose IV (ketvirta valanda) tradiciškai net ir dabar neretai žymima kaip IIII.

Didesni skaičiai sudaromi braukiant brūkšnį viršuje, kuris reiškia padauginimą iš 1000:

* V – 5 tūkstančiai
* X -10 tūkstančių
* L – 50 tūkstančių
* C – 100 tūkstančių
* D – 500 tūkstančių (pusė milijono)
* M – Milijonas

Dar didesni skaičiai sudaromi braukiant dvigubą brūkšnį viršuje arba vieną apačioje, kas reiškia padauginimą iš 1 000 000. Standarto nėra. Pvz., 10 milijonų bus žymima (X).

Nulis šia sistema negali būti užrašytas. Jei prireikdavo, nulis būdavo užrašomas žodžiu (lot. *nulla*).

## Trupmenos

Skirtingai nuo sveikosios dalies (rašomos dešimtaine skaičiavimo sistema), trupmeninei daliai buvo naudojama dvyliktainė. Taip pasirinkta buvo matyt todėl, jog dvyliktainėje sistemoje trumpai gali būti užrašytas tiek trečdalis, tiek ir ketvirtis. Buvo naudojami tokie trupmenų ženklai:

Trečdalio aso moneta, 1/3 arba 4/12, reikšmė užrašyta kaip ••••
Pusės aso moneta, 1/2 arba 6/12, reikšmė užrašyta kaip **S**.

| Reikšmė | Romėniškas skaičius |
| --- | --- |
| 1/12 | **·** |
| 2/12 = 1/6 | **··** arba **:** |
| 3/12 = 1/4 | **···** arba **∴** |
| 4/12 = 1/3 | **····** arba **∷** |
| 5/12 | **·····** arba **⁙** |
| 6/12 = 1/2 | S |
| 7/12 | S**·** |
| 8/12 = 2/3 | S**··** arba S**:** |
| 9/12 = 3/4 | S**···** arba S**∴** |
| 10/12 = 5/6 | S**····** arba S**∷** |
| 11/12 | S**·····** arba S**⁙** |
| 12/12 = 1 | I |

## Šaltiniai
# Stephen Hawking

| Stephen Hawking |
| --- |
|  |
| Gimė | 1942 m. sausio 8 d. Oksfordas, Anglija |
| Mirė | 2018 m. kovo 14 d. (76 metai) Kembridžas, Anglija |
|  |
| Sritis | fizika |
| Organizacijos | Oksfordo universitetas, Kalifornijos technologijų institutas, Perimeterio teoretinės fizikos institutas |
|  |
| Alma mater | Oksfordo universitetas Kembridžo universitetas |
| Žinomas (-a) už | Hokingo spinduliavimas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
|
Prezidento laisvės medalis (2009) |

**Stivenas Viljamas Hokingas** (angl. *Stephen William Hawking*; 1942 m. sausio 8 d. Oksforde, Anglija – 2018 m. kovo 14 d. Kembridže, Anglija) – anglų fizikas teoretikas.

## Biografija

Stivenas Hokingas gimė 1942 m. sausio 8 d. Oksforde, Frenko ir Izabelės Hokingų šeimoje. Turėjo dvi seseris Filipą ir Mariją, bei įvaikintą brolį Edvardą. Tėvai gyveno tuo metu vokiečių bombarduojamame Londone ir Izabel gimdymui buvo persikėlusi į Oksfordą, susitarimu su vokiečiais nuo bombardavimų saugų miestą. Po dviejų savaičių nuo S. Hokingo gimimo ji su sūnumi grįžo į Londoną. Jo tėvas buvo baigęs medicinos mokslus, buvo tropinių ligų specialistas, po karo paskirtas vadovauti Parazitologijos departamentui Nacionaliniame užkrečiamųjų ligų institute. 1950 m. su tėvais persikėlė gyventi į Sent Albaną, kur lankė to paties pavadinimo mokyklą. S. Hokingas Oksfordo universiteto koledže pradėjo matematikos studijas, tačiau jų nebaigė, pasirinko fiziką, kurią baigė. 1966 m. apsigynė daktaro laipsnį *Trinity Hall* koledže prie Kembridžo universiteto. Iki savo gyvenimo pabaigos buvo profesorius Kembridžo universitete. Daugiausiai dirbo reliatyvumo teorijos srityje, ypač ties juodųjų skylių teorijomis.1974 m. išrinktas į Londono karališkąją draugiją, tapo vienu iš jauniausių jos narių. Profesorius pelnė daugybę vardų ir apdovanojimų. 1982 m. jam suteiktas Britų imperijos ordino komandoro laipsnis („sero“ titulas), 1989 m. jis priimtas į Garbės ordino kavalierius. Vienas iš paskutiniųjų apdovanojimų – 2009 m. JAV prezidento skirtas Laisvės medalis.

Stiveno Hokingo pagrindiniai tyrimai apima teorinę kosmologiją bei kvantinę fiziką; daugiausia juodąsias bedugnes (plačiau žr. Hokingo spinduliavimas).

Hokingas sirgo amiotrofine lateraline skleroze, buvo beveik visiškai paralyžiuotas. Jis gyveno Anglijoje, Kembridže.

## Knygos

* *The Large Scale Structure of Space-Time* (1973, su G. F. R. Ellis)
* *Superspace and Supergravity* (1981)
* *The Very Early Universe* (1983)
* *A Brief History of Time: From the Big Bang to Black Holes* (1988);
* *Black Holes and Baby Universes and other Essays* (1993);
* *The Universe in a Nutshell* (2001, išversta į lietuvių kalbą – „Visata riešuto kevale“, keturi leidimai: 2003, 2006, 2009 ir 2014 m.);
* *A Briefer History of Time* (2005)
* *The Grand Design* (2010, su Leonard Mlodinow, išversta į lietuvių kalbą – „Didysis projektas“, 2011 m.)
* Brief Answers to the Big Questions (2018)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali Stephen Hawking svetainė
# Elektrinė įtampa

Baterijos – elektrinės įtampos šaltiniai
**Elektrinė įtampa** apibūdina darbą, kurį atlieka (arba gali atlikti) elektros krūvis tekėdamas grandine. Žinodami grandine pratekėjusį elektros krūvį *q* ir atliktą darbą *A*, galime apskaičiuoti **įtampą**:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ,
kur

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2  – kuloninių jėgų atliktas darbas.
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4  – pašalinių jėgų atliktas darbas.
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6  – elektrinė įtampa. Kitas dažnai pasitaikantis žymėjimas raide **V** (dažniausiai ne Europos šalys).
## Elektrinio lauko potencialas

Elektrinę įtampą galima apibūdinti kaip potencialo verčių pradiniame ir galiniame taške skirtumą.

**Elektrinio lauko potencialas** - fizikinis dydis, lygus elektriniame lauke esančio krūvio potencinės energijos ir krūvio santykiui.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8

kur

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 - elektrinio lauko potencialas.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 - elektrinio lauko potencinė energija;

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 - krūvis;

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 - atstumas tarp taškinių krūvių;

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_18 - elektrinio lauko stipris;

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_20

## Matavimo vienetai

Elektrinės įtampos matavimo vienetas remiantis įtampos apskaičiavimo formule yra:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_22 .
Pagerbiant italų mokslininką Alessandrą Voltą, įtampos matavimo vienetas *1 J/C* buvo pavadintas voltu. Voltas sutrumpintai žymimas raide *V*.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_24 .
Iš elektrinės įtampos apskaičiavimo formulės matyti, kad voltas yra tokia elektrinė įtampa tarp laidininko galų, kai juo pratekėdamas *1C* krūvis atlieka *1J* darbą. Voltą galima apibūdinti ir kitaip: *1V* įtampos šaltinis suteikia 1J energijos 1C krūvį turinčioms dalelėms.

## Įtampa pagal Omo dėsnį

Kūnus, tarp kurių yra įtampa, sujungus laidininku teka elektros srovė, kurios dydis priklauso nuo įtampos ir laidininko varžos. Pastarųjų santykį apibrėžia Omo dėsnis:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_26
## Įtampos matavimo prietaisai

Įtampos matavimo prietaisas – voltmetras. Jis jungiamas į grandinę lygiagrečiai. Įtampą galima matuoti ir galvanometru, kuris yra sujungiamas su didelės varžos rezistoriumi ir įjungiamas tarp dviejų grandinės taškų. Jeigu reikia išmatuoti didesnę įtampą, prie galvanometro nuosekliai prijungiama priešvaržė.

**Idealus voltmetras** - toks voltmetras, kurio varža yra begalinė.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_28

kur

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_30 - idealaus voltmerto varža;
# Amazonė (Venesuela)

| Amazonė *Amazonas* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Venesuela |
| **Administracinis centras** | Puerto Ajakučas |
| **Savivaldybių skaičius** | 7 |
| **Gubernatorius** | Liborio Guarulla |
|  |
| **Gyventojų** (2011) | 157 293 |
| **Plotas** | 180 145 km² |
| **Tankumas** (2011) | 0,87 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | VE-Z |
|  |
|  **Vikiteka** | Amazonė |

**Amazonės valstija** (isp. *Estado Amazonas*) – valstija, užimanti pietinę Venesuelos dalį. Ribojasi su Bolivaro valstija šiaurėje ir šiaurės rytuose, iš pietų ir rytų supa Brazilija (Roraima ir Amazonė), o vakaruose ribojasi su Kolumbija. Tai 2-a pagal plotą ir 24-a pagal gyventojų skaičių šalies valstija. Administracinis centras – Puerto Ajakučas.

Valstija pavadinta pagal Amazonės upę, nors didžioji valstijos dalis yra Orinoko baseine. 1864 m. sudaryta kaip federalinė valda, o valstija tapo 1994 m.

## Geografija

Didžiąją valstijos dalį, ypač šiaurės rytinę pusę, užima Gvianos plokščiakalnis, valstijos teritorijoje iškylantis iki 2832 m (Marahuakos k.). Tarp kalnagūbrių yra lygumų plotų, įdubų. Pietvakariuose paviršius leidžiasi link Amazonės žemumos. Didžioji Amazonės valstijos dalis yra Orinoko baseine. Ši upė kerta visą valstiją. Į ją teka Ventuaris, Okamas, Padamas ir daug kitų upių. Pietvakariniu pakraščiu teka Amazonės baseinui priklausanti Negro upė, kuri natūraliu Kasikjarės kanalu jungiasi su Orinoko baseinu.

Amazonės valstijos teritorijoje vyrauja Amazonijos džiunglės, tarp plokščiakalnių yra savanos ruožų. Įsteigti 4 nacionaliniai parkai, yra vaizdingų stalkalnių (Autana, Japakana ir kt.).

Valstijos simbolis – brazilinė hevėja.

## Gyventojai

Amazonės valstija yra mažiausiai gyventojų turinti ir rečiausiai apgyvendinta Venesuelos valstija. Dauguma gyventojų susitelkę šiaurės vakaruose ir prie Kolumbijos sienos. Čia gyvena didžioji dalis Venesuelos indėnų, jie sudaro 45,8 % valstijos gyventojų. Pagrindinės tautos: piaroa, janomamai, jekuanai, banivai, piapokai, salibai

## Administracinis suskirstymas

Amazonė padalinta į 7 savivaldybes (skliaustuose – administracinis centras):

* Aukštutinis Orinokas (La Esmeralda)
* Atabapas (San Fernando de Atabapas)
* Aturesas (Puerto Ajakučas)
* Autana (Isla Ratonas)
* Manapiarė (San Chuan de Manapiarė)
* Maroa (Maroa)
* Rio Negras (San Karlos de Rio Negras)

* Duidos uolos
* Tirikino upė
* Atabapo prieplauka
* Amazonės indėnai

|  |  |
| --- | --- |
|  **Venesuelos valstijos ir teritorijos** |  |
| **Valstijos:** Amakuro Delta | Amazonė | Ansoategis | Apūrė | Aragva | Barinasas | Bolivaras | Falkonas | Gvarikas | Jarakujus | Karabobas | Kochedesas | Lara | Merida | Miranda | Monagasas | Nueva Esparta | Portugesa | Sukrė | Sulija | Tačira | Truchiljas | Vargasas
**Kitos teritorijos:** Sostinės apygarda | Federalinės valdos |
# Šimtmetis

| Mūsų eros šimtmečiai |
| --- |
| I a. | 1–100 m. |
| II a. | 101–200 m. |
| III a. | 201–300 m. |
| IV a. | 301–400 m. |
| V a. | 401–500 m. |
| VI a. | 501–600 m. |
| VII a. | 601–700 m. |
| VIII a. | 701–800 m. |
| IX a. | 801–900 m. |
| X a. | 901–1000 m. |
| XI a. | 1001–1100 m. |
| XII a. | 1101–1200 m. |
| XIII a. | 1201–1300 m. |
| XIV a. | 1301–1400 m. |
| XV a. | 1401–1500 m. |
| XVI a. | 1501–1600 m. |
| XVII a. | 1601–1700 m. |
| XVIII a. | 1701–1800 m. |
| XIX a. | 1801–1900 m. |
| XX a. | 1901–2000 m. |
| XXI a. | 2001–2100 m. |

**Šimtmetis** (arba amžius, sutrumpintai *a.*) – chronologinis vienetas, 100 metų trukmės laikotarpis. 10 šimtmečių sudaro tūkstantmetį. Šimtmečiai paprastai užrašomi naudojant romėniškus skaičius ir pridedant sutrumpinimą „a.“: I a. – pirmasis šimtmetis, V a. – penktasis šimtmetis ir t. t.

Pagal Grigaliaus kalendorių, šimtmečiai prasideda pirmųjų metų sausio 1 d. ir baigiasi šimtųjų metų gruodžio 31 d. Pavyzdžiui, dabartinis XXI a. prasidėjo 2001 m. sausio 1 d., o baigsis 2100 m. gruodžio 31 d. Dėl šios priežasties, šimtmetį rodantis skaičius visada būna vienu didesnis nei metų pirmieji skaičiai (kaip kad **20**12 metai priklauso XXI šimtmečiui). Vienintelė išimtis būna paskutiniai šimtmečio metai, kai abu skaičiai sutampa (pvz., **21**00 metai vis dar priklausys XXI šimtmečiui).

Šimtmečiu taip pat yra vadinamos sukaktuvės – 100 metų jubiliejus.

## Šaltiniai

## Nuorodos

**Vikisritis: *Metai/Chronologija

Vikižodynas
# Baskai

*Kitos reikšmės – Baskai (reikšmės).*

|  Baskai |
| --- |
| Mergaitė su baskų tautiniais rūbais |
| Gyventojų skaičius | ~2-3 mln. |
| Populiacija šalyse |  Ispanija: ~2 mln.  Prancūzija: ~200 tūkst. |
| Kalba (-os) | baskų |
| Religijos | krikščionybė (katalikybė) |
|  |
|  **Vikiteka:** | Baskai |

**Baskai** (*euskaldunak*) – Europos tauta, gyvenanti Pirėnų pusiasalio šiaurėje, Ispanijos ir Prancūzijos pasienyje (Baskijoje). Iš viso pasaulyje gyvena apie 1,25 mln. baskų, dauguma jų gyvena Baskijos autonominėje srityje Ispanijoje (apie 0,95 mln.), taip pat Prancūzijos Akvitanijos regione ir Atlanto Pirėnų departamente, Pietų Amerikoje.

Baskai giminingi seniesiems Pirėnų pusiasalio gyventojams iberams. Kalba baskų kalba, dalis ispanų ar prancūzų kalbomis. Dauguma katalikai. Tradiciniai verslai – žemdirbystė, gyvulininkystė, sodininkystė, žuvininkystė, jūrininkystė.

Baskai – viena ilgiausiai vienoje vietoje gyvenančių tautų, skirtingai nuo kitų senųjų Europos tautų, jie nepasidavė romanizacijai. Baskų kultūra (tautosaka, tautodailė, architektūra) turtinga. Baskų kilmė neaiški, kalba visiškai nepanaši į jokią kitą kalbą pasaulyje . Vienos teorijos teigia, kad baskai atkeliavo su indoeuropiečiais, kitos – kad žymiai seniau. Naujausi DNR tyrimai atskleidė, kad baskai nuo ispanų nors ir skiriasi genetiškai, tačiau šie skirtumai atsiradę gana neseniai – prieš 2500 m. (geležies amžiaus pab.). Generolo Franko diktatūros metais baskų kalba buvo uždrausta viešojoje erdvėje.

Gruzinai teigia, kad jie giminingi su baskais. Įrodymai labai silpni – didelės beretės, tęstinės liaudies dainos. Tiesa, yra vienas bendras žodis – *Iberija*. Tai viso pusiasalio pavadinimas. O *Iverija* – tai senasis Gruzijos vardas.
Kraujo grupė labai reta, beveik neturi ausies spenelio.

XIX a. kilus baskų tautiniam judėjimui, pradėta reikalauti nepriklausomybės ar bent autonomijos.
Turėjo gan didelę autonomiją iki 1936 metų. Vėliau ji centrinės Ispanijos valdžios atimta; baskų separatistai eina į pogrindį. 1956 metais įkurta ETA (*Euskadi Ta Askatasuna* 'baskų laisvė ir tėvynė') – baskų separatistų organizacija. Nepavykus pakelti visos tautos į aktyvią kovą, ėmėsi grynai teroristinių veiksmų. Baskijai suteikta autonomija XX a. aštuntojo dešimtmečio pabaigoje. 2006 m. ETA pareiškė, kad sudeda ginklus ir savo tikslų sieks tik taikiomis priemonėmis.

## Išnašos
# John Tyler

| John Tyler |
| --- |
| 10-asis JAV prezidentas |
|  |
| Gimė | 1790 m. kovo 29 d.  Charles City apygarda, Virdžinija, JAV |
| Mirė | 1862 m. sausio 18 d. (71 metai)  Ričmondas, Virdžinija, JAV |
| 10-asis JAV prezidentas |
| Ėjo pareigas | 1841 m. balandžio 4 d. – 1845 m. kovo 4 d. |
| Ankstesnis | William Henry Harrison |
| Vėlesnis | James Polk |
| 10-asis JAV viceprezidentas |
| Ėjo pareigas | 1841 m. kovo 4 d. – 1841 d. balandžio 4 d. |
| Ankstesnis | Richard Johnson |
| Vėlesnis | George Dallas |
|  |
| Partija | JAV vigų partija, nepriklausomas |
|  |
|  **Vikiteka** | John Tyler |
| Parašas |
|  |

**Džonas Taileris** (angl. *John Tyler*; 1790 m. kovo 29 d. – 1862 m. sausio 18 d.) – 10-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas, ėjęs pareigas nuo 1841 iki 1845 metų. Taileris tapo pirmuoju JAV prezidentu, perėmusiu prezidento pareigas (pagal viceprezidento teisę).

Nepaisant to, kad ilgą laiką Džonas Taileris buvo demokratų-respublikonų partijos narys, jis buvo išrinktas viceprezidentu nuo Vigų partijos. 1841 metų balandžio 4 dieną, po prezidento Viljamo Harisono mirties, kai prezidentas mirė praėjus beveik mėnesiui po inauguracijos, šalis trumpam buvo pasimetusi, nes dar niekada nebuvo prireikę pasinaudoti valdžios perėmimo principu. Galiausiai viskas išsisprendė, kai Taileris 1841 metų balandžio 6 dieną davė priesaiką ir oficialiai pradėjo eiti JAV prezidento pareigas. Tuo laiku jis buvo jauniausias JAV prezidentas (kai tuos tarpu jo pirmtakas prezidentas Harisonas tuo laiku buvo seniausias).

Be abejonės garsiausias ir svarbiausias Tailerio administracijos pasiekimas buvo 1845 metais įvykdyta Teksaso respublikos aneksija. Taileris buvo pirmasis JAV prezidentas gimęs po JAV konstitucijos priėmimo 1787 metais.

| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai: **Richard Mentor Johnson** | **JAV viceprezidentas** 1841-1841 | Po to: **George M. Dallas** |
| Prieš tai: **William Henry Harrison** | **JAV prezidentas** 1841-1845 | Po to: **James K. Polk** |
# 1111 m.

**1111** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Įvykiai

* **Kovo 10** d. – Alfonsas VII (g. 1105 m. – m. 1157 m.), Ispanijos imperatorius nuo 1135 m., Kastilijos ir Leono karalius nuo 1126 m., tapo Galisijos karaliumi, valdė iki 1157 m. lapkričio 21 d.

### Gimtadieniai

**Nedatuota Andrejus Jurjevičius Bogoliubskis, Vladimiro-Suzdalės kunigaikštis (1157–1174 m.), Jurijaus Dolgorukio sūnus (m. 1174 m.).

## Nuorodos
# Prancūzijos Indokinija

|  |
| --- |
| **Union Indochinoise Prancūzijos Indokinija** |
| nebėra |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←    ←    ←  | **1887 – 1954** |  →    →    →    → |

 |
|  Vėliava |
| Location of  |
| **Sostinė** | Saigonas (1887–1901) Hanojus (1902–1954) |
| **Valdymo forma** | protektoriatas |
|  |
| **Era** | Imperializmas |
|  - Įkūrimas | 1887 m., 1887 |
|  - Nepriklausomybės | 1954 m. |
|  |

**Prancūzijos Indokinija** (*Union Indochinoise*) – kolonijinė Prancūzijos valda Indokinijos pusiasalyje, sukurta 1887 m. iš Pietryčių Azijoje prancūzų užimtų teritorijų. Ji egzistavo iki Antrojo pasaulinio karo pabaigos.

### Sudėtinės dalys

Indokinijos dalys
Ši valda buvo sudaryta iš šių atskirų dalių:

* Kočinčina – dabartinio Vietnamo pietinė dalis su sostine Saigonu. Ji prancūzų buvo užimta 1859–1862 m. ir turėjo kolonijos statusą.
* Tonkinas ir Anamas – dabartinio Vietnamo didžioji dalis su sostinėmis Tonkinu (dab. Hanojus) ir Hue. Ši teritorija buvo užimta 1885 m., po Kinijos–Prancūzijos karo ir padalinta į du protektoratus. Jose formaliai egzistavo vietos valdovai – Nguen dinastijos Vietnamo imperatoriai.
* Kambodža – Prancūzijai atiteko 1863 m. po pasirašytos sutarties. Jai suteiktas protektorato statusas ir ją formaliai valdė vietiniai karaliai.
* Laosas – prijungtas 1893 m. po Prancūzijos–Siamo karo. Jam suteiktas protektorato statusas ir jį formaliai valdė vietiniai Luang Prabango karaliai.

* Tonkino (Nguen dinastijos) vėliava
* Anamo vėliava
* Kolonijinė Kambodžos vėliava