Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Bruce Lee

| Bruce Lee |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas | Lee Jun-fan (李振藩) |
|  |
| Gimė | 1940 m. lapkričio 27 d. San Franciskas, Kalifornija, JAV |
| Mirė | 1973 m. liepos 20 d. (32 metai) Honkongas |
|  |
| Šalis |  JAV  Honkongas |
|  |  |
| Išsilavinimas | Vašingtono universitetas |
|  |  |
| Sutuoktinis | Linda Emery (susituokė 1964) |
| Vaikai | Brandon Lee Shannon Lee |
|  |
| Aktyvumo metai | 1941–1973 |
| Užsiėmimas | kovos menų meistras · filosofas · aktorius · režisierius · scenaristas · prodiuseris |
| Žymesni vaidmenys |
| Tang Lung, „Way of the Dragon“ Lee, „Enter the Dragon“ Chen Zhen, „Fist of Fury“ Kato, „The Green Hornet“ |
|  |
|  |

**Bruce Lee** (tradic. kin. 李小龍; supapr. kin. 李小龙; pinyin: *Lǐ Xiǎolóng*; kanton. *Léih Síulùhng*; 1940 m. lapkričio 27 d. – 1973 m. liepos 20 d.) – honkongiečių-amerikiečių kino aktorius, kovos menų ekspertas, viena garsiausių XX a. kovos menų figūrų. Bruce Lee ne tik išpopuliarino kovos menus kino ekrane, bet ir sukūrė savo stilių Jeet Kune Do. Gimė San Franciske, Kalifornijoje. Vaikystę bei paauglystę praleido Honkonge.

Filmuose Bruce Lee dažniausiai vaidino drąsius, kovojančius už savo tautos laisvę kinus. Kovos scenų metu jis skleisdavo įvairius garsus, kad galėtų labiau susikaupti. Garsiausias jo filmas buvo „Drakonas įžengia“, tačiau Bruce Lee nesulaukė jo premjeros. 1973 m. liepos 20 d., filmuodamas filmą „Mirties žaidimas“ („Game of Death“) jis pasijuto blogai ir grįžo namo miegoti, bet taip ir nebepabudo. Iki šiol jo mirties priežastis nėra aiški.

Paminklas Briusui Honkonge
## Išnašos

## Nuorodos

* Bruce Lee svetainėje Internet Movie Database
* Bruce Lee Foundation
* Sijo Bruce Lee
# Dvikova

Lenskio ir Onegino dvikova, romano „Eugenijus Oneginas“ iliustracija, Ilja Repinas, 1899 m.
**Dvikova** – įžeisto asmens ir įžeidėjo ginkluota kova, vykstanti pagal nustatytas taisykles. Dažniausiai buvo kaunamasi kardais, špagomis, vėliau – šaunamaisiais ginklais. Bendrinėje kalboje dvikova reiškia dviejų subjektų tarpusavio kovą, terminas dažnai vartojamas ir sporte kaip rungtynių sinonimas kalbant dviejų varžovų kovą.

## Istorija

Nuo VI a. Europoje teisminiai ginčai dažnai buvo sprendžiami dvikovoje – čia kaudavosi kaltintojas ir kaltinamasis, kai pastarasis nesutikdavo su kaltinimu. XII a. tokias dvikovas pradėta drausti. Nuo XV a. plito garbės dvikovos, jos buvo itin populiarios Italijoje, Prancūzijoje, Rusijoje, Vokietijoje. XVI a. pradėta drausti, bet dvikovų pasitaikydavo ir XX a. Lietuvoje dvikovas imta praktikuoti XVI a., tačiau III Lietuvos Statutas 1588 m. jas laikė nusikaltimu ir draudė.

Dvikovoje yra nušauti kai kurie žymūs žmonės, tarp jų poetas Aleksandras Puškinas (1799–1837), poetas Michailas Lermontovas (1814–1841). Nors dažniausiai dvikovos vykdavo tarp vyrų, į jas kartais įsitraukdavo ir moterys.

## Šaltiniai
# Samguk laikotarpis

|  |
| --- |
| **Korėjos istorija** |
| **Įvykių chronologija** |
| Senasis Džosonas |
| Ankstyvasis Samguk laikotarpis: |
| Okdžo, Tongė, Bujo |
| Samguk laikotarpis: |
| Šila, Bekdžė, Gogurjo |
| Suvienytosios Šilos laikotarpis: |
| Šila, Balhė |
| Vėlyvasis Samguk laikotarpis: |
| Šila, Vėlyvoji Bekdžė, Vėlyvoji Gogurjo |
| Gorjo |
| Džosono dinastija |
| Korėjos imperija |
| Japonijos okupacija Korėjoje |
| Korėjos padalijimas: |
| Pietų Korėja, Šiaurės Korėja |
| Korėjos karas |

**Samguko laikotarpis** arba **Trijų karalysčių laikotarpis** (kor. 삼국시대 = *Samguk sidae*, handža: 三國時代) – Korėjos istorijos laikotarpis 313–668 m. Tuo metu Korėja buvo padalinta tarp trijų stiprių valstybių, kovojančių tarpusavyje: Gogurjo (kor. 고구려 = *Goguryeo*, handža: 高句麗), Bekdžės (kor. 백제 = *Baekje*, handža: 百濟) ir Šilos (kor. 신라 = *Silla*, handža: 新羅).

Laikotarpio pradžia laikoma data, kuomet Gogurjo armija užėmė paskutinįjį kinų administracinį centrą Lelangą (dab. Pchenjanas), o pabaiga – kuomet tą patį miestą (tuomet jau Gogurio sostinę Pchenjaną) užėmė jungtinės Šilos ir Tangų Kinijos pajėgos.

## Istorija

Samguk laikotarpio Korėja (5 a pabaiga, po Gogurio išsiplėtimo)
Atskira trijų valstybių istorija apžvelgiama atskiruose straipsniuose. Šiame straipsnyje apsiribojama jų tarptautiniais santykiais.

### Trijų valstybių tarptautiniai santykiai

Pradiniame periode kiekviena iš trijų valstybių tvarkėsi savojoje teritorijoje, pamažu absorbuodamos vasalines valstybėles. Šis procesas tęsėsi iki pat V a pabaigos.

IV a. tarptautiniuose santykiuose labiausiai išryškėjo Bekdžė, kuri pradėjo nemažus užkariavimus paverždama daug žemių iš Gogurjo. Tuo metu Šila su pastaruoju sudarė sąjungą.

V a. labiausiai reiškėsi Gogurjo, kuris vykdė užkariavimus pietuose, ir galiausiai net užėmė Bekdžės sostinę Virjesongą (dab. Seulas). Tada Šila sudarė sąjungą su Bekdže.

VI a. sustiprėjo Šila, kuri absorbavo Gają, o vėliau sudarė sąjungą su Kinija. 660 ji užėmė Bekdžę, o 668 – Gogurjo. Taip pereita į Suvienytos Šilos laikotarpį.

### Mažosios Samguk laikotarpio valstybės

Nors Samguk labiausiai reiškėsi trys valstybės, egzistavo ir keletas mažesnių, kurios anksčiau ar vėliau buvo absorbuotos Sillos.

* Gaja (kor. 가야 = *Gaya*, handža: 加耶) – vienos iš trijų senųjų konfederacijų, Bjonhano, palikuonė. Skirtingai nei Šila ar Bekdžė, ji nesugebėjo susivienyti, todėl čia ilgainiui susikūrė nauja konfederacija – Gaja.
* Usanas (kor. 우산 = *Usan*, handža: 于山) – valstybėlė tolimoje rytų salelėje *Ulunge*. Ji 512 m. buvo užimta Šilos generolo *Yi Sabu*.
* Tamna (kor. 탐라 = *Tamra*, handža: 耽羅) – valstybėlė pietinėje saloje – Čedžiu. Ji nuo 475 m. mokėjo duoklę Bekdžei, o vėliau atiteko Šilai.

## Kultūra

Šiuo laikotarpiu Korėjoje galutinai įsigalėjo budizmas.
# Lee Soon Shin

| Lee Soon Shin |
| --- |
| Čungmu, *Yeongeuijeong* |
| Paminklas Seule |
| Visas vardas | Lee Soon Shin (이순신/李舜臣) |
| Gimė | 1545 m. balandžio 28 d. Hansiongas (dab. Seulas), Korėja |
| Mirė | 1598 m. gruodžio 16 d. (53 metai) Norjango sąsiauris šalia Namhaė salos |
| Tautybė | korėjietis |
| Čungmu, *Yeongeuijeong* |
|  |
| Veikla | laivyno admirolas |
|  |
| Žinomas (-a) už | dėl japonų antpuolio atrėmimo |
|  |
|  **Vikiteka** | Lee Soon Shin |

**Lee Soon Shin** (kor. 이순신; 1545 m. balandžio 28 d. – 1598 m. gruodžio 16 d.) – Korėjos karinio jūrų laivyno vadas Čosunų dinastijoje.

Lee vedė Čosunų dinastijos karinio jūrų laivyną prieš Japonijos imperiją, kuri tuo metu puolė Korėjos pusiasalį. Per septynerius metus japonų laivynas nei karto nenugalėjo Lee laivyno. Hansano mūšyje Lee naudojo „gervės sparno“ strategiją ir sunaikino japonus.

Tačiau Lee mirė Norjango mūšyje, kuris buvo paskutinis mūšis su japonais. Kai japonai jau pradėjo atsitraukinėti, į jį netikėtai pataikė kulka. Mirdamas jis įsakė kariniams toliau kariauti ir nepranešti apie jo mirtį.
# Japonijos armijos kariniai laipsniai (1911-1945)

**Japonijos armijos kariniai laipsniai 1911-1945 m.** buvo žymimi skiriamaisiais ženklais - antpečiais (1911-1938 m.) ar apykakliniais antsiuvais (1938-1945 m.).

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Kategorija** | **Laipsnis** | **Kilpinė** (*apykaklinis antsiuvas*) | **Antpetis** |
| imperatorius jap. 天皇陛下 *tennō heika*  | generalisimas jap. 大元帥  |  |  |
| generolai {jap. 将官  | maršalas jap. 元帥 *Gensui Rikugun Taishō* |  ir § |  ir § |
| generolas jap. 大将 *Rikugun Taishō:* |  |  |
| generolas leitenantas jap. 中将 *Rikugun Chūjō (陸軍中将:* |  |  |
| generolas majoras jap. 陸軍少将 *Rikugun Shōshō; 陸軍少将:* |  |  |
| karininkai jap. 士官 *сикан* | pulkininkas jap. 大佐 *Rikugun Taisa* |  |  |
| papulkininkis jap. 中佐 *Rikugun Chūsa* |  |  |
| majoras jap. 少佐 *Rikugun Shōsa* |  |  |
| kapitonas jap. 大尉 *Rikugun Taii* |  |  |
| vyresnysis leitenantas jap. 中尉 *Rikugun Chūi* |  |  |
| leitenantas jap. 少尉 *Rikugun Shōi* |  |  |
| pakarininkiai jap. 准士官  | jaunesnysis leitenantas jap. 准尉 *Rikugun Jun-i* |  |  |
| seržantai jap. 下士官 *Kashikan* | seržantas majoras jap. 曹長 *Sōchō* |  |  |
| seržantas jap. 軍曹 *Gunsō* |  |  |
| kapralas jap. 伍長 *Gochō:* |  |  |
| kareiviai jap. 兵 *hei* | lanskapralas jap. 兵長 *Heichō:* |  |  |
| aukščiausios klasės eilinis jap. 上等兵 *Jōtōhei* |  |  |
| 1 klasės eilinis jap. 一等兵 *Ittōhei* |  |  |
| 2 klasės eilinis jap. 二等兵 *Nitōhei* |  |  |

§ Japonijos maršalai be generolo antsiuvų ar antpečių ant krūtinės segėjo maršalo ženklą.
## Nuorodos
# Mikčiojimas

**Mikčiójimas** – nuo aplinkybių priklausantis, pasikartojantis nevalingas kalbos sutrikimas. Paprastai pradeda mikčioti 2–5 m. vaikai vystantis kalbai.

Mikčiojimas reiškiasi garsų, skiemenų pakartojimu, staigiu užsikirtimu prieš žodį, skiemenį ar garsą, garsų tęsimu, tylos pauzėmis atsiradus kalbos aparato fizinei įtampai. Mikčiojimas skirstomas į kloninį (kartojamas vienas, paprastai pirmasis skiemuo), toninį (ilgas užsikirtimas pradedant tarti žodį) ir mišrųjį. Dažniausiai užsikertama prieš dusliuosius priebalsius *p, t, k,* ne taip dažnai prieš skardžiuosius priebalsius *b, d, g* ir visai retai prieš balsius.

Kartais mikčiojantysis šnekėdamas bando sau padėti kūno (galūnių, liemens) judesiais, nevalinga mimika (kraipo veidą). Dažnai mikčiojant reiškiasi neurovegetaciniai simptomai (padažnėja širdies plakimas, išraustama, prakaituojama, virpa kūnas), kyla baimė, savęs nuvertinimas, nusivylimas. Beveik visada mikčiojama šnekant su kitais; dainuodamas, žaisdamas ar kalbėdamas su savimi vaikas nemikčioja. Mikčiojimas gali būti nenuolatinis, pasitaikyti tik kartais, kalbantis su nepažįstamaisiais, susijaudinus, pavargus. Emocinė reakcija į kalbos sunkumus, įtampa, baimė užsikirsti gali sustiprinti mikčiojimą.

Berniukai ir vyrai mikčioja 2–5 kartus dažniau už mergaites ir moteris. Mikčiojimo priežastys iki galo neišaiškintos, manoma, jog mikčiojimą sukelia neurofiziologinių, psichologinių, genetinių (paveldimumas) ir socialinių veiksnių visuma. Mikčiojimas atsiranda ir stiprėja dėl organinių (smegenų vystymosi) veiksnių: simptomai sustiprėja ankstyvoje vaikystėje patyrus galvos smegenų pažeidimų (gimdymo traumos, uždegimai). Maždaug 4–6 % vaikų yra mikčioję iš viso keletą mėnesių ar ilgiau, mikčioja apie 1 % suaugusiųjų. Gydoma kalbos ir elgesio terapija, psichoterapija, kartais – psichotropiniais vaistais. Paprastai ikimokykliniame amžiuje (daugiau kaip 60 %) ir iki paauglystės (apie 75 %) mikčiojimas išnyksta.

## Išnašos