Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Šaro kalnai

Šaro kalnai Makedonijoje.
**Šaro kalnai** (alb. *Malet e Sharrit*, maked. *Шар Планина*) – kalnagūbris Balkanuose. Praeityje ties juo jungėsi trijų Romos provincijų (Dalmatijos, Mezijos ir Makedonijos) ribos. Šiandien šis kalnas yra Serbijos ir Kosovo pietinės dalies pasienio zona, o pagrindinis jo kalnagūbris yra siena tarp Serbijos ir Makedonijos.

Kalnuose yra 30 viršūnių, viršijančių 2500 metrų, 70 viršūnių, viršijančių 2000 metrų, bei 70 ledyninių ežerų. Jo šlaituose ir apylinkėse yra 45 vienuolynai, įkurti XII – XVI a. Dar 32 maldos vietos buvo sunaikintos nesenų karinių konfliktų metu.

Neskaitant 175 saugomų, yra 18 itin retų augalų rūšių kurias galima rasti tik šiame kalnyne. Gyvena Balkaninė lūšis.

## Šaltiniai
# Serbijos herbas

|  |
| --- |
| Serbijos herbas |
|  |
|  Serbijos mažasis herbas |
| Informacija |
| Herbas nuo | 2004 m. (1882 m. birželio 16 d.) |

**Serbijos herbas** – vienas iš Serbijos valstybės atributų, baltas dvigalvis erelis pusiau išskėstais sparnais raudoname lauke su raudonu skydu ant krūtinės.

Dabartinis Serbijos herbas yra buvusios Obrenovičių dinastijos herbas, kuris pirmą kartą Serbijos herbu buvo tapęs 1882 m., antrą kartą – 2004 m. Herbe pavaizduotas dvigalvis Nemanjičių erelis, kurį Nemanjičiai buvo perėmę iš Bizantijos imperijos Paleologų dinastijos.

## Didysis herbas

Herbo raudoname lauke baltas dvigalvis erelis pusiau išskėstais sparnais auksinėmis kojomis, snapu ir liežuviu. Apačioje abipus uodegos dvi auksinės heraldinės lelijos. Ant erelio krūtinės centrinis skydelis raudonu lauku su baltu kryžiumi, ketvirčiuose keturi sidabriniai skiltuvai (tai vadinamasis *serbiškasis kryžius*). Didysis skydas simbolizuoja Serbijos valstybę, mažasis skydelis – serbų tautą.

Skydą dengia auksinė karališką karūna.

Visas aprašytas derinys yra raudonos karališkosios mantijos šermuonėlių pamušalu bei auksiniais kutais ir apvadais fone. Mantija karūnuoja didelė karališka karūna.

Dabartinis Serbijos herbas yra monarchijos tipo, nors Serbija dabar yra respublika. Paskutiniais metais kelios Rytų Europos valstybės (pvz., Rusija, Lenkija, Bulgarija, Vengrija) priėmė herbus su karūnomis, tuo parodydamos istoriškai buvusios monarchijomis.

## Herbų naudojimas

Dabartiniai Serbijos herbai naudojami nuo 2004 m. rugpjūčio 17 d.

Didysis herbas naudojamas ant Liaudies skupščinos, respublikos prezidento, vyriausybės, konstitucinio teismo, aukščiausiojo teismo, nacionalinio banko pastatų fasadų bei patalpose bei jų antspauduose.

Mažasis herbas naudojamas kitų valstybinių ir municipalinių įstaigų pastatų fasaduose ir patalpose.

* Serbijos kunigaikštystės herbas (1835-1882 m.)
* Serbijos karalystės (1882-1918 m.)
* 1941-1944 m.
* Serbijos Socialistinės respublikos(1947-1990)
 ir Serbijos respublikos (1990-2004 m.) herbas

**Europos valstybių herbai**

|  |
| --- |
|
Airija · Albanija · Andora · Armėnija · Austrija · Azerbaidžanas · Baltarusija · Belgija · Bosnija ir Hercegovina · Bulgarija · Čekija · Danija · Didžioji Britanija (JK) · Estija · Graikija · Gruzija · Islandija · Ispanija · Italija · Juodkalnija · Kazachstanas · Kipras · Kroatija · Latvija · Lenkija · Lichtenšteinas · Lietuva · Liuksemburgas · Makedonija · Malta · Moldavija · Monakas · Norvegija · Nyderlandai · Portugalija · Prancūzija · Rumunija · Rusija · San Marinas · Serbija · Slovakija · Slovėnija · Suomija · Švedija · Šveicarija · Turkija · Ukraina · Vatikanas · Vengrija · Vokietija
 Alandai · Anglija · Džersis · Farerai · Gernsis · Gibraltaras · Krymas · Meno sala · Šiaurės Airija · Škotija · Velsas
Abchazija · Kalnų Karabachas · Kosovas · Padniestrė · Pietų Osetija · Šiaurės Kipras  |
| **Valstybių atributika:** Herbai · Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai |
# Heraldika

Grenville Diptych (1839). Sujungta 719 herbų.
**Heraldika** (vok. *Heraldik*, lot. *heraldus* 'heroldas') – herbų kūrimas ir su jais susijusių teisinių santykių aiškinimas. Heraldikos kūrėjai ir žinovai – heroldai.

Skydo aprašymas vadinamas blazonavimu.

## Heraldikos institucijos

Monarchijose būdavo steigiamos specialios heraldikos žinybos, vadovaujamos heroldmeisterių. Dalis tokių institucijų išlikusios iki šiol (pvz., D. Britanijoje). Valstybinės heraldikos insititucijos egzistuoja ir valstybėse nemonarchijose (pvz., Pietų Afrikos Respublikoje, Lietuvoje).

Heraldikos institucijos

* D. Britanija:
	+ Anglija, Velsas ir Š. Airija: Herbų kolegija (*College of Arms*)
	+ Škotija: Lordo Lajono rūmai (*Court of the Lord Lyon*)
* Airija: Vyriausiojo Airijos heroldo įstaiga (*Office of the Chief Herald of Ireland*).
* Lietuva: oficialios heraldikos priežiūra užsiima Lietuvos heraldikos komisija.
* Pietų Afrikos Respublika: Heraldikos biuras (*Bureau of Heraldry*)
* Kanada: Kanados heraldikos institucija (*Canadian Heraldic Authority*)

## Heraldika - pagalbinė istorijos disciplina

Šiuolaikinė heraldika – istorijos disciplina, tirianti herbus, kaip istorijos šaltinius. Nustatoma herbo istorija, kilmė, autorystė, atsiradimo data, genealogija. Kaip disciplina, heraldika galutinai susiformavo XIX a. antroje pusėje.

Heraldika tampriai susijusi su archeologija, genealogija, numizmatika, veksilologija, sfragistika.

Madride yra įsikūręs Tarptautinis genealogijos ir heraldikos institutas. Rengiami genealogijos ir heraldikos kongresai.

## Šaltiniai

## Nuorodos
# Keir Starmer

| Keir Starmer |
| --- |
| Jungtinės Karalystės ministras pirmininkas |
|  |
| Gimė | 1962 m. rugsėjo 2 d. Londonas, Jungtinė Karalystė |
| Jungtinės Karalystės ministras pirmininkas |
| Ėjo pareigas | 2024 m. liepos 5 d. –  |
| Ankstesnis | Rishi Sunak |
| Jungtinės Karalystės opozicijos lyderis |
| Ėjo pareigas | 2020 m. balandžio 4 d. – 2024 m. liepos 5 d. |
| Ankstesnis | Jeremy Corbyn |
| Vėlesnis | Rishi Sunak |
|  |
| Partija | Leiboristų partija |
|  |
| Išsilavinimas | Teisė |
| Alma mater | Lidso universitetas, Oksfordo universitetas |
|  |
|  **Vikiteka** | Keir Starmer |

**Keiras Rodnis Starmeris** (angl. *Keir Rodney Starmer*, g. 1962 m. rugsėjo 2 d.) – Jungtinės Karalystės politikas, nuo 2024 m. liepos 5 d. Jungtinės Karalystės ministras pirmininkas. Nuo 2015 m. Bendruomenių rūmų narys. Nuo 2020 m. Jungtinės Karalystės leiboristų partijos lyderis, ir iki paskyrimo į ministro pirmininko pareigas – opozicijos lyderis.

Starmeris gimė Londone, užaugo Saryje. Nuo pat jaunystės buvo politiškai aktyvus. Būdamas 16 metų amžiaus prisijungė prie Leiboristų partijos jaunųjų socialistų politinės organizacijos. 1985 m. baigė teisės studijas Lidso universitete. 1986 m. baigė podiplomines civilinės teisės studijas Oksfordo universitete. Teisininko karjeros pradžioje daugiausiai dirbo teisinės gynybos srityje baudžiamosiose bylose. Vėliau dirbo žmogaus teisių patarėjų Šiaurės Airijos policijos tarnyboje. 2002 m. paskirtas karalienės teisininku. 2008–2013 m. generalinės prokuratūros direktorius. 2014 m. už nuopelnus baudžiamosios teisės srityje buvo įšventintas į riterius ir gavo sero titulą.

Starmeris 2015 m. buvo išrinktas į Jungtinės Karalystės Parlamento Bendruomenių rūmus. 2016 m. svarstant Jungtinės Karalystės pasitraukimą iš Europos Sąjungos, palaikė siekį likti bendrijoje. Po 2019 m. Leiboristų partijos pralaimėjimo eiliniuose rinkimuose tapo Leiboristų partijos lyderiu. Parlamente užėmė opozicijos lyderio poziciją. Starmeris pasuko Leiboristų partiją į politinę centro kairę.

Starmerio vadovaujama Leiboristų partija didele balsų persvara laimėjo 2024 metais vykusius eilinius rinkimus, tokiu būdu nutraukdama 14 metų trukusį Konservatorių partijos valdymą.

2026 m. birželio 22 d. Keiras Starmeris paskelbė apie atsistatydinimą iš ministro pirmininko ir Leiboristų partijos pirmininko pareigų.

## Išnašos

| Politinis postas
 |
| --- |
| Prieš tai: **Jeremy Corbyn** | **Jungtinės Karalystės opozicijos lyderis** 2020 – 2024 m. | Po to: **Rishi Sunak** |
| Prieš tai: **Rishi Sunak** | **Jungtinės Karalystės ministras pirmininkas** 2024 m. – | Po to: **–** |
| Partijos politinės pareigos |
| Prieš tai: **Jeremy Corbyn** | **Leiboristų partija lyderis** 2020 m. – | Po to: ' |
# Parazitiniai augalai

Gegužinė žvynašaknė (*Lathraea squamaria*) – parazitinis augalas, parazituojantis ant lazdyno šaknų
**Parazitiniai augalai** – įvairių augalų grupė, parazituojanti kitus augalus. Maistą iš savo maitintojo čiulpia savotiškais siurbtukais – haustorijomis. Jos išauga iš parazitinio augalo stiebo arba jo redukuotų šaknų. Siurbtukai yra pavienių siūlų arba siūliškų pluoštų pavidalo. Jų paprasti arba šakoti siūleliai išsikeroja dažniausiai augalo maitintojo apytakos audiniuose, ypač karnienoje, nes čia daugiau maisto medžiagų. Haustorijos paprastai yra pakitusios parazitų šaknys. Dažnai jos diferencijuotos į atskiras ataugas: vienomis siurbia vandenį, o kitomis – organines maisto medžiagas (amalo – *Viscum album* vieni siurbtukai skverbiasi gilyn į maitintojo medieną, o kiti skleidžiasi horizontaliai maitintojo žievėje).

Branto (pasėliuose aptinkamo dobilų ir linų parazito) siurbtukai, fermentais ištirpindami dengiamuosius audinius, įsiskverbia į maitintojo stiebą, ir jų pailgos ląstelės, panašios į grybų hifus, vėduoklės pavidalu išsiskleidžia maitintojo stiebo žievėje, siekdamos iki medienos.

Džioveklės (*Orobanche*) haustorijos skverbiasi iš storo šakniagumbio į maitintojo šaknis. Šakniagumbis auga prisišliejęs prie maitintojo šaknų ir kaip balnas jas apkabina. Džioveklės sėklos dygsta tik kontaktuodamos su maitintojo šaknimis, nes jos yra smulkios ir negali daigo savarankiškai išmaitinti net pradinėje stadijoje.

Į džioveklę panašūs kai kurie humusingų miškų dirvožemyje augantys gegužraibinių šeimos augalai (lizduolė, ilgalūpė, antbarzdė). Jie neturi žalių lapų ir minta gatavomis organinėmis medžiagomis, kurias gauna iš grybų, gyvenančių simbiozėje su jų šaknimis. O grybai tas medžiagas gauna iš humuso.
# Džioveklė

| Orobanche |
| --- |
|  Didžioji džioveklė (*Orobanche elatior*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Notreliažiedžiai *( Lamiidae)* |
| Šeima: | Džiovekliniai *( Orobanchaceae)* |
| Gentis: | Džioveklė *( Orobanche)* |

 |

**Džioveklė** (*Orobanche*) – džioveklinių (*Orobanchaceae*) šeimos parazituojančių augalų gentis.

## Struktūra

Blyškioji džioveklė (*Orobanche reticulata*)
Tai yra bechlorifilės žolės. Stiebai stori, šakoti arba nešakoti, dažnai pamatinėje dalyje sustorėję. Lapai žvyniški, pražanginiai.

Žiedai dažniausiai su trumpais žiedkočiais, susitelkę stiebo viršūnėje kekių arba varpos pavidalo žiedynuose. Taurelė varpiška, su 4–5 danteliais. Vainikėlis vamzdiškas, varpiškas arba piltuviškas, dvilūpis; viršutinė lūpa ištisinė arba dviskiautė, apatinė – triskiautė. Kuokeliai 4, ne ilgesni už vainikėlio vamzdelį; dulkinės plikos arba plaukuotos, viršūnės nusmailėjusios. Mezginė kiaušiniška arba rutuliška. Liemenėlis išlinkęs žemyn; purka dviskiautė.

## Paplitimas

Rūšys natūraliai auga šiaurės pusrutulyje. Gentyje yra apie 200 rūšių.

Lietuvoje auga šios rūšys:

* Aukštoji džioveklė (*Orobanche alsatica*)
* Paprastoji džioveklė (*Orobanche caryophyllacea*)
* Didžioji džioveklė (*Orobanche elatior*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą
* Gojinė džioveklė (*Orobanche lucorum*)
* Šakotoji džioveklė (*Orobanche ramosa*)
* Blyškioji džioveklė (*Orobanche reticulata*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą

## Literatūra

* Lietuvos TSR Flora, Lietuvos TSR mokslų akademija (dab. Lietuvos mokslų akademija), Vilnius, Mokslas, 1971, V tomas, 492–493 p.
# Nupedija

**Nupedia** buvo laisvoji internetinė angliška enciklopedija, kurią galėjo redaguoti ir taisyti kiekvienas. Naudota programa vadinosi *NupeCode*; *nunupedia* tęsėjai kaip ir Vikipedijos programinė įranga MediaWiki buvo naudojama pagal GNU General Public License nuostatas.

Nupedia nepainiotina su 2003 m. pradėta kurti numizmatine internetine enciklopedija Numispedija.

## Istorija

Nupedia buvo įkurta 2000 m. kovą; steigėjas – Jimmy Wales ir Larry Sanger. Finansavo Bomis.

Projektas 2003 m. rugsėjį buvo nutrauktas, o visi jos straipsniai buvo perkelti į naujai kuriamą Vikipedijos enciklopediją.

## Nuorodos

*  Archyvuota kopija 2001-01-18 iš Wayback Machine projekto. Nupedia (atgaivinta)
*  Nupedia (2003; archive.org-Version)
*  Software-Version
# Tagalų kalba

|  |
| --- |
| Tagalų kalba *Tagalog* |
| Kalbama | Filipinai |
| Kalbančiųjų skaičius | kaip gimtąja k. 22 mln. iš viso 65 mln. |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | 51 |
| Kilmė | Austronezinės  Malajų-polineziečių   Borneo-Filipinų    **Tagalų** |
| Oficialus statusas |
| Oficiali kalba |  Filipinai (kaip filipinų kalba) |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-1 | tl |
| ISO 639-2 | tgl |
| ISO 639-3 | tgl |
| Geografinis paplitimas |
|  |
|  Vikipedija **Tagalų kalba** |

**Tagalų kalba** (sav. *Tagalog*) – viena plačiausiai vartojamų kalbų Filipinuose. Standartizuotas tagalų kalbos dialektas – filipinų kalba – yra valstybinė šalies kalba. Tagalų kalba priklauso austronezinių kalbų šeimai, malajų-polineziečių grupei. Šią kalbą kaip gimtąją naudoja tagalų tautos žmonės, o daugeliui kitų filipiniečių tai – *lingua franca*.

Naudoja lotynų rašmenis. Dauguma garsų užrašoma naudojantis ispanų kalbos rašybos taisyklėmis. Tačiau ikikolonijiniu laikotarpiu tagalų kalba buvo užrašoma baibain ženklais.

## Nuorodos

* `tgl`Duomenys apie kodu „tgl“ žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
# Neotropikai

Neotropikai
**Neotropikai** – viena iš aštuonių biogeografinių ekologinių sausumos sričių. Apima Pietų, Centrinę Ameriką, Meksikos žemumas, Karibus, pietų Floridą. Dažnai šiuo pavadinimu įvardinami Pietų Amerikos tropikai, tačiau į ekosritį taip pat įeina į vidutinių platumų sritys žemyno pietuose. Šiaurės Amerikoje pereina į nearktinę sritį.

Iki susijungiant Šiaurės ir Pietų Amerikos žemynams juose buvo skirtingos ekosritys, tačiau susidarius Panamos sąsmaukai jos susijungė į vieną ekosritį. Neotropikuose, kaip ir Australijoje bei Antarktyje, būdingos rūšys, susidariusios Gondvanos žemyne.

Neotropikai pasižymi itin didele gamtine įvairove: čia plyti Amazonijos selva, Pantanalio pelkynai, pampos, Seradas, Valdivijos drėgnieji miškai – visi šie regionai pasižymi unikalia ir gausia augmenija bei gyvūnija.

Tik neotropikams būdingi, tipiški gyvūnai: plačianosės beždžionės, tinginiai, tinamai, kolibriai, krosniai, tukanai, tikrieji skruzdlesiniai, tanagros, kaimanai, medlaipinės medvarlės, šienpjoviai *Gonyleptidae*. Iš neotropikų kilę bromelijinių, kaninių, helikoninių šeimos augalai. Iš čia kilusios bulvės, pomidorai, kakavmedžiai, kukurūzai, pupos, vilnamedžiai, manijokai, batatai, burnočiai, bolivinės balandos.