Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sičengas

| Sičengas 西城区 *Xīchéng Qū* |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Kinijos Liaudies Respublika |
| **Miestas** | Pekinas |
| **Rajonų skaičius** | 15 |
|  |
| **Gyventojų** (2016) | 1 259 000 |
| **Plotas** | 50,7 km² |
| **Tankumas** (2016) | 24 832 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Sičengas |

**Sičengas** (kin. 西城区, pinyin: *Xīchéng Qū*, liet. *Vakarų miesto rajonas*) – vienas iš Pekino rajonų, esantis istoriniame miesto centre. Plotas – 52 kv. km., gyventojų – 1,26 mln. (2016 m. duomenimis). Ribojasi su istorinio miesto centro Dongčengo rajonu bei centriniais Haidiano ir Fengtajaus rajonais.

Skirstomas į 15 mikrorajonų (kin. 街道, pinyin: *jiēdào*). Rajono pietines ribas žymi Taorantingo parkas (陶然亭公园), šiaurines – Pekino zoologijos sodas (北京动物园) ir Houhai ežeras (后海).

## Istorija ir geografija

Sičengo rajone įsikūrusi Pekino finansų gatvė
Sičengo pietinėje dalyje susiformavo seniausias miestas Pekino teritorijoje. Tai buvo Dzičengas, įkurtas XI a. pr. m. e., Dzi karalystės sostinė. Vėliau šis miestas buvo Jan karalystės, o nuo III a. pr. m. e. – Jou provincijos sostinė. Po to, kai Pekino teritorijas užėmė kidaniai, čia buvo jų Liao karalystės pietinė sostinė, o vėliau džurdžėnų Dzin karalystės pagrindinė sostinė. Iš šių laikų išlikusi X a. statyta Niudzie mečetė ir XII a. statyta Tianning šventyklos pagoda.

Sičengo šiaurinėje dalyje XIII a. pastatyta Mongolų imperijos sostinė Dadu. Sičenge buvo jos vakarinė dalis su Mingų laikais čia susiformavo Aukštutinis miestas, o vietoj senosios džurdžėnų sostinės išaugo Žemutinis miestas. Būtent Ming ir Čing dinastijų laikotarpiais buvo pastatyta ar atstatyta dauguma rajono istorinių pastatų.

Rajonas buvo suformuotas 1958 m., Senąjį Pekiną padalinus į keturias dalis. Sičengas užėmė vakarinę vidinio miesto dalį. 2010 m. prie Sičengo prijungtas Siuanu rajonas, kas padidino Sičengo teritoriją beveik dvigubai.

## Susisiekimas

Per rajoną eina 1, 2, 4, 6, 7, 8 ir 13 metro linijos.

## Valstybinės įstaigos

* Kinijos švietimo ministerija
* Kinijos mokslo akademija
* Kinijos maisto ir vaistų administracija

## Lankytinos vietos

* Beihai parkas
* Šičahai parkas
* Taorantingo parkas
* Pekino zoologijos sodas
* Dzingšano parkas
* Fajuano šventykla
* Miaojingo šventykla
* Niudzie mečetė
* Baltųjų debesų šventykla

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali savivaldybės svetainė Archyvuota kopija 2011-08-28 iš Wayback Machine projekto.
# Ganano tibetiečių autonominė prefektūra

| Ganano tibetiečių autonominė prefektūra |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Kinija |
| **Provincija** | Gansu |
| **Administracinis centras** | Hezuo |
| **Apskričių skaičius** | 7 |
|  |
| **Gyventojų** () | 640 106 |
| **Plotas** | 40 898 km² |
| **Tankumas** () | 16 žm./km² |

**Gannano tibetiečių autonominė prefektūra** – autonominė prefektūra Kinijos Gansu provincijos pietryčiuose ir priklauso tibetiečių kultūriniam regionui Amdo. Administracinis centras – Hezuo (合作市, tib. Heitso). Prefektūros plotas – 40.201 km².

Pagal 2000 m. gyventojų surašymą čia gyveno 640,1 tūkst. gyventojų.

| Tauta | Skaičius | Dalis |
| --- | --- | --- |
| Tibetiečiai | 329 278 | 51,44 % |
| Haniai | 267 260 | 41,75 % |
# Legenda

**Legenda** (lotynų, *legenda*, „tai, kas skaitytina“) – ir folkloro, ir literatūros (epikos) žanras.
Legendos turinys apibendrina esmingus, lemtingus reiškinius.
Viduramžiais legendomis buvo vadinami šventųjų gyvenimo aprašymai, vėliau – religinio pobūdžio pasakojimai.
Legendų vaizduojamajam pasauliui būdingi fantastiniai, antgamtiniai elementai. Legendai būdingas poetiškas stilius, pakilios intonacijos, apibendrinimo mostas. Jai artimos sakmės ir padavimo žanrai.

Nemaža dalis legendų personažų yra tarptautiniai, tik traktuojami savitai, jų vardai pakoreguojami pagal vietos kalbą.

Literatūrinių legendų yra sukūrę: K. Brentanas, L. Tykas (Vokietija), A. Odinecas, S. Vitvickis (Lenkija), M. Gorkis, L. Tolstojus (Rusija).

## Etimologija ir kilmė

Žodis *„legenda“* atsirado anglų kalboje ties 1340, paimtas iš lotynų kalbos. Pirmoji reikšmė turėjo apibrėžti neistorinį pasakojimą arba mitą 1613. Akcentuojant *ne*realistišką „legendų“ šventųjų veikėją, angliškai kalbantys protestantai galėjo pristatyti *„realius“* šventuosius ir Reformacijos kankinius.

## Lietuvių legendos

Lietuvių tautosakoje daugiausia legendų yra apie dievo, šventųjų keliones po žemę, jų bendravimą su žmonėmis. Populiarūs legendų personažai – angelai ir velniai. Legendose mistika ar religija traktuojama savaip – užjaučiami vargšai, išnaudojami žmonės, smerkiami gobšieji.

Literatūrinių legendų yra parašęs Antanas Vienuolis.

Vikicitatos
# Vietnamiečiai

|  Vietnamiečiai |
| --- |
| Vietnamietė, dėvinti áo dài |
| Gyventojų skaičius | 75 milijonai |
| Populiacija šalyse |  Vietnamas:    72 000 000
 JAV:   1 521 353 (2005 m.)
 Kambodža:   600 000
 Prancūzija:   250 000
 Taivanas:   120 000 - 200 000
 Australija:   174 200 (2001 m.)
 Kanada:   151 410 (2001 m.)
 Laosas:   100 000
 Vokietija:   83 526 (2004 m.)
 Čekija:    45 362 (2007 m.)
 Lenkija:   45 000
 Japonija:   36 860 (2007 m.)
 Rusija:   36 225
 Didžioji Britanija:   35 000
 Kinija:   30 000
 Norvegija:   18 333 (2006 m.)
 Nyderlandai:   18 000 (2007 m.)
 Suomija:   4 000  |
| Kalba (-os) | vietnamiečių |
| Religijos | budizmas, didelė katalikų mažuma |
| Giminingos etninės grupės | Kinijos ginai, Vietnamo muongai |

**Vietnamiečiai** (viet. *người Việt ar người Kinh*) – tauta, kilusi iš dabartinio šiaurės Vietnamo ir pietinės Kinijos. Jie sudaro daugumą Vietname (86 % 1999 m.) ir vadinami **kinhais**, norint atskirti nuo kitų Vietnamo tautų.

Nors geografiškai ir lingvistiškai vietnamiečiai priklauso Pietryčių Azijai, ilgas Kinijos valdymas ir įtaka padarė juos artimesnius Rytų Azijai ir ypač artimiausiams šiauriniams kaimynams, Pietų Kinijos gentims.

Genetiniais tyrimais nustatyta, kad vietnamiečiai turi tuos pačius genetinius markerius kaip pietų kinai ir septynis unikalius. Tai ir tajams būdingi baltymai rodo, kad vietnamiečiai atsirado susiliejus abiem tautom.

## Išnašos
# De facto

De facto (lot. *de facto* – iš tikrųjų) – lotyniškas posakis, reiškiantis faktinę situaciją, realybę. Viena iš valstybės ar vyriausybės oficialaus pripažinimo formų.

## Termino vartojimas

Dažniausiai vartojamas kaip priešingybė *de jure* (teisiškai), kai kalbama apie teisinius aspektus. Šiame kontekste *de facto* reiškia nusistovėjusią tvarką, teisinę realybę, situaciją, susidariusią neatsižvelgiant į teisės normas ar teisinę siekiamybę. Pavyzdžiui, ūkio srityje gali būti tam tikri (*de facto*) standartai, tam tikroje ūkio šakoje taikomi lyg jie būtų oficialiai patvirtinti, nors iš teisinės pusės taip ir nėra.

Politologijoje *de facto* apibūdina realią politinę situaciją. Dažniausiai reiškia laikiną, sąlyginį valstybės ar vyriausybės pripažinimą, nenurodant, ar faktas yra juridiškai pagrįstas. *De facto* vyriausybė ar režimas gali susidaryti po valstybės perversmo, nors jų ir nepripažįsta užsienio šalys. Esant šiai pripažinimo formai, gali būti palaikomi tarptautiniai santykiai, sudaromos sutartys, vykdomi atstovų vizitai. Esant tik *de facto* valstybės pripažinimui, diplomatiniai santykiai su tokia valstybe palaikomi per ypatinguosius įgaliotinius.

## Šaltiniai

Vikižodynas
# I kalba

|  |
| --- |
| I kalba ꆈꌠꉙ |
| Kalbama | Kinija |
| Kalbančiųjų skaičius | ~2 mln. |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | į šimtuką nepatenka |
| Kilmė | kinų-tibetiečių
 lolų-mjanmų
  lolinės
   nisinės
    nisų
     **i** |
| Rašto sistemos | i raštas |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-1 | ii |
| ISO 639-2 | iii |
| ISO 639-3 | iii |
|  Vikipedija **I kalba** |

**I kalba**, kitaip idzų kalba, nosų kalba (ꆈꌠꉙ = *Nuosuhxop*) – kinų-tibetiečių kalbų šeimos kalba, vartojama i (nosų, idzų) tautybės žmonių, gyvenančių vidurio Kinijoje (Sičuane, Juanane). Kalbančiųjų skaičius – apie 2 mln. žmonių (visomis tarmėmis ~5 mln.). XX a. pab. ~60 % i buvo vienkalbiai, kiti gimtąją kalbą vartoja podraug su kinų.

I kalba turi nemažai tarmių, kurių klasifikacijos pateikiamos labai skirtingos. Pagal 2012 m. Zivo Lamos klasifikaciją išskiriamos šiaurės i (nosų), rytų i (nasų), pietų i (nisų), pietryčių i (sani), vakarų i (lalų), vidurio i (lolopų) tarmės/kalbos. Prestižine laikoma Sičuano arba kitaip šiaurės i tarmė, kurios pagrindu sukurta literatūrinė kalba.

Ženklas Sičange i, kinų ir anglų kalbomos
I kalba užrašoma savitu i raštu, kuris išsivystė ~XV a. Klasikinis i raštas buvo logografinis – kiekvieną žodį atitiko atskiras ženklas. 1974 m. panaudojant senojo rašto ženklus sukurtas skiemeninis standartizuotas raštas. Jam pritaikyta ir speciali pinyin perraša.

I kalba toninė – turi keturis tonus (aukštas, vidurinis krentantis, vidurinis, žemas krentantis). Morfologija analitinė.

## Šaltiniai
# Jingpo kalba

|  |
| --- |
| Jingpo |
| Kalbama | Mianmaras, Kinija |
| Kalbančiųjų skaičius | 940 000  |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | į šimtuką nepatenka |
| Kilmė | Kinų-tibetiečių  Tibetiečių-mjanmų   Jingpo |
| Oficialus statusas |
| Oficiali kalba | - |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-1 | - |
| ISO 639-2 | kac |
| ISO 639-3 | kac |

**Jingpo kalba** (dar vadinama *Marip*) kalbama Kačinų valstijoje, Mianmare, taip pat Kinijoje (apie 40000 kalbančiųjų 1999 metų duomenimis). Iš viso yra apie 940000 žmonių kalbančių jingpo kalba. Ši kalba kartais minima kaip *kačinų kalba*.

## Kačinų kalba

Iš tikrųjų kačinų kalbos nėra. Kačinų kalba nurodo arba Jingpo kalbą arba grupę kalbų, kuriomis kalba skirtingos etninės grupės tame pačiame regione, įskaitant kačinus. Tai yra *lisu*, *lachit*, *rawang*, *zaiwa*, *maru*, *ačang (ngo čang)* ir jingpo kalbos. Šios kalbos yra iš skirtingų Tibetiečių-mjanmų kalbų šeimos šakų. Todėl jos neturėtų būt traktuojamos nei kaip viena kalba nei kaip kalbų grupė.

## Nuorodos

* `kac`Duomenys apie kodu „kac“ žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
* `kac`Linguist kalbos kodo „kac“ informacija (angl. *The Linguist List: Information by code: „kac“*)
* `kac`MultiTree kalbos kodo „kac“ informacija (angl. *MultiTree: A Digital Library of Language Relationships: Information by code: „kac“*)
# Tubalarai

|  Tubalarai |
| --- |
| Gyventojų skaičius | 1965 (2010 m.) |
| Populiacija šalyse |  Rusija (2010 m.):
 Altajaus Respublika - 1891,
 Irkutsko sritis – 12,
 Altajaus kraštas – 7, |
| Kalba (-os) | rusų, tubalarų |
| Religijos | šamanizmas, burchanizmas, stačiatikybė |
| Giminingos etninės grupės | kumandinai, čelkanai, teleutai, telengitai ir kt. |

**Tubalarai** (rus. *тубалары*) – tiurkų tauta, gyvenanti Altajaus respublikoje (Rusija).

## Istorija

TSRS laikų gyventojų surašymuose (išskyrus 1926 m.) tubalarai buvo priskiriami altajiečiams. 2000 m. kovo 24 d. tubalarai Rusijos federacijos vyriausybės nutarimu Nr.255 (*Постановление Правительства Российской Федерации № 255*) buvo priskirti vietinėms negausioms Rusijos federacijos tautoms. 2002 m. Visos Rusijos gyventojų surašyme tubalarai registruoti kaip atskira tauta su sava kalba, o 2010 m. gyventojų surašyme – kaip altajiečių subetnosas.

Tubalarų šventasis medis yra vadinamasis *kedras* – sibirinė pušis, laikoma galios, grožio ir narsos simboliu. Kedro šventėje pagerbiamas šis medis.

## Gausa ir paplitimas

2002 m. gyventojų surašymo duomenimis Rusijoje Federacijoje gyveno 1565 tubalarai (iš jų Altajaus respublikoje – 1533), 2010 m. duomenimis – Rusijos Federacijoje 1965 tubalarai (iš jų Altajaus respublikoje – 1891). Altajaus respublioje jų daugiausia gyvena Čojos rajone.

**Tubalarų skaičius Altajaus Respublikos gyvenvietėse 2002 m. surašymo metu**

|  | Pavadinimas | Rusiškai | Gyv.skaičius |
| --- | --- | --- | --- |
| kaimas | Jogačius | *Иогач* | 220 |
| kaimas | Kebezenis | *Кебезень* | 198 |
| kaimas | Tulojus | *Тулой* | 135 |
| miestas | Gorno Altaiskas | *Горно-Алтайск* | 117 |
| kaimas | Senasis Kebezenis | *Старый Кебезень* | 111 |
| kaimas | Artybašas | *Артыбаш* | 108 |

## Nuorodos
# Salarų kalba

|  |
| --- |
| Salarų kalba *Salırça*/سالارچا |
| Kalbama | Kinija |
| Kalbančiųjų skaičius | 70 000 |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | į šimtuką nepatenka |
| Kilmė | Altajaus  – tiurkų   – ogūzų    – **salarų** |
| Rašto sistemos | kinų raštas, arabų raštas, lotynų raštas |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-3 | slr |

**Salarų kalba** (سالارچا, *Salırça*) – tiurkų kalbų šeimos, ogūzų pogrupio kalba, vartojama salarų tautybės žmonių, gyvenančių Kinijoje (Činghai ir Gansu provincijose). Šią kalbą vartoja ~70 tūkst. žmonių (iš viso yra 90 tūkst. salarų).

Salarų kalba yra oficiali salarų autonominėse teritorijose – Sunhua salarų bei Dzišišan Bonano, Dongsiango ir Salarų autonominėse apskrityse.

Salarų kalba XIV a. atsiskyrė nuo kitų ogūzų kalbų, kuomet salarai patraukė į rytus ir įsikūrė Kinijoje. Laikui bėgant kalba ryškiai paveikta tibetiečių ir kinų kalbų.

Salarų kalba neturi oficialios abėcėlės. Tradiciškai ji buvo užrašoma arabišku raštu, tačiau standartizuotos perrašos nėra. Kartais naudojamas lotynų raštas, paremtas kitų tiurkų kalbų abėcėlėmis, bet jis nėra populiarus tarp salarų, todėl kalba neretai užrašoma kiniškais rašmenimis.

## Nuorodos

* `slr`Duomenys apie kodu „slr“ žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
# Evenkų kalba

|  |
| --- |
| Evenkų kalba *Эвэнки, Solon* |
| Kalbama | Rusija, Mongolija, Kinija |
| Kalbančiųjų skaičius | 29 000 |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | nepriklauso kalbamiausių kalbų šimtukui |
| Kilmė | Altajaus
 tungusų
  šiaurės tungusų
   evenkų
    **evenkų** |
| Rašto sistemos | Lotynų (1931-37) Evenkų kirilica (1937-) |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-1 | - |
| ISO 639-2 | - |
| ISO 639-3 | evn |

**Evenkų kalba** (*Ewenki, Ewenke, Owenke, Solon*) – gausiausia šiaurės tungusų kalbų grupės kalba. Vartojama evenkų, gyvenančių Sibiro platybėse, taip pat Kinijoje, Mongolijoje.

Evenkų kalba smarkiai paveikta kitų regiono kalbų: rusų, jakutų, buriatų, mongolų. Kalba turi daug dialektų, kurie grupuojami į šiaurės, pietų ir rytų grupes.

Kalba laikoma nykstančia.

## Klasifikacija

Evenkų kalba priskiriama tungusų kalbų šeimai. Jos panašumas į mandžiūrų kalbą, kuri yra geriausiai aprašyta šeimos kalba, pastebėtas prieš kelis šimtus metų, pirmiausia botaniko P. S. Pallas XVIII a. pabaigoje, vėliau šiuolaikinių lingvistų tyrimų XIX a. viduryje. Tiksli vidinė tungusų kalbų šeimos vidinė struktūra tebėra diskutuotina. Kai kurie mokslininkai išskiria dvi pošeimes: mandžiūrų ir visų kitų tungusų kalbų, įskaitant evenkų kalbą. Ethnologue skirsto tungusų kalbas į šiaurinę ir pietinę pošeimes, evenkų kalba kartu su evenų ir negidalų kalba priskiriamos šiaurinei pošeimei, o pietinė grupė dar dalinama į pietvakarių (tarp jų ir mandžiūrų kalba) bei pietryčių (nanajų kalba ir kitos). Kiti mokslininkai išskiria tris ar daugiau pošeimių.

Platesniame kontekste kai kurie mokslininkai tungusų kalbas priskiria siūlomai Altajaus kalbų šeimai kartu su tiurkų ir mongolų kalbomis, tačiau pats Altajaus kalbų šeimos egzistavimas daugelio lingvistų yra ginčijamas.

## Dialektai

N. Bulatova suskaičiuoja 14 tarmių ir 50 patarmių Rusijoje, tarp Jenisiejaus ir Sachalino. Remiantis fonologija evenkų kalbos dialektai skirstomi į tris pagrindines grupes: šiauriniai, pietiniai ir rytiniai dialektai.

## Literatūra

Iki lotynų abėcėlės įvedimo 1931 m. ir o to sekusio jos pakeitimo kirilica 1936-7 m. evenkai savo rašto sistemos neturėjo. Bendrinė kalba iš pradžių rėmėsi Nepa dialektu iš pietinio pogrupio, bet XX a. šeštajame dešimtmetyje buvo perplanuota remiantis Akmenuotosios Tunguskos dialektu.

## Raidynas

### Istorija

Rusijoje evenkų kalbos abėcėlė sukurta 1931 m. lotynų abėcėlės pagrindu, o 1937 m. pakeista į kirilicą. Kinijoje evenkų kalbai naudojamas mongolų raštas.

### Abėcėlė

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж |
| З з | И и | Й й | К к | Л л | М м | Н н | Ӈ ӈ |
| О о | П п | Р р | С с | Т т | У у | Ф ф | Х х |
| Ц ц | Ч ч | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ | Ы ы | Ь ь | Э э |
| Ю ю | Я я |

## Nuorodos

* `evn`Duomenys apie kodu „evn“ žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
# INSEAD

|  |
| --- |
| INSEAD |
|  |
| Įkurtas | 1957 metais |
| Tipas | Privatus |
| Dekanas | Ilian Mihov  |
| Vieta | Paryžius, Prancūzija; Abu Dabis, JAE; Singapūras. |
| Svetainė | INSEAD |

**INSEAD** (pranc. *Institut Européen d'Administration des Affaires*) – verslo mokykla įkurta 1957 m. Fontenblo miestelyje netoli Paryžiaus. INSEAD turi padalinius Singapūre ir Abu Dabyje.

## Studijų programos

INSEAD verslo mokykla siūlo šias studijų programas:

* verslo vadybos magistro (angl. *Master of Business Administration, MBA*);
* verslo vadybos vadovams magistro (angl. *Executive MBA, EMBA*);
* verslo vadybos doktorantūros (angl. *PhD in Management, PhD in Business, Business Doctorate*).

## Reputacija

Vertinant pasauliniu mastu, ši verslo mokykla yra viena iš pagrindinių žaidėjų verslo išsilavinimo rinkoje. Tarptautine mokyklą vadinti leidžia faktas, kad tik 10% joje studijuojančių bei dirbančių žmonių sudaro prancūzai. Siūloma rinktis įvairios trukmės ir profilio studijų. Pagal 2017 m. „Financial Times“ sudarytą verslo mokyklų reitingą, INSEAD užima pirmą vietą pasaulyje. Šioje mokykloje konkursas yra itin didelis, bet ją baigusieji pagal gaunamo atlyginimo dydį lenkia daugumos Europos verslo mokyklų absolventus.

## Šaltiniai
# IE verslo mokykla

|  |
| --- |
| IE Business School |
|  |
| Įkurtas | 1973 metais |
| Tipas | Privatus |
| Studentų | 7 500 |
| Vieta | Madridas, Ispanija. |
| Svetainė | IE Business School |

**IE** – verslo mokykla, įkurta 1973 m. Madride, Ispanijoje.

## Studijų programos

IE verslo mokykla siūlo šias verslo administravimo magistro studijų programas:

* verslo vadybos magistro (angl. *Master of Business Administration, IMBA*);
* verslo vadybos vadovams magistro (angl. *Executive MBA, EMBA*);
* nuotolinis verslo vadybos magistro (angl. *Global MBA, GMBA*).

## Reputacija

Pagal „Financial Times“ 2012 metų reitingą IE verslo mokykla yra 1-a Europoje ir 8-a MBA programa pasaulyje.

## Šaltiniai
# Naktis muziejuje

| *Naktis muziejuje* |
| --- |
|  |
|   |
| Pavadinimas | Night at the Museum |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | Shawn Levy |
| Prodiuseris (-iai) | Shawn Levy Chris Columbus Michael Barnathan |
| Scenaristas (-ai) | Thomas Lennon Robert Ben Garant (scenarijus) Milan Trenc (knyga) |
| Kompozitorius | Alan Silvestri |
| Vaidina | Ben Stiller Carla Gugino Dick Van Dyke Mickey Rooney Bill Cobbs Robin Williams Jake Cherry Mizuo Peck |
| Metai | 2006 |
| Žanras | Fantastika |
| Pagal knygą | The Night at the Museum |
| Trukmė | 108 minutės |
| Kalba | anglų |
| Platintojas | 1492 Pictures Ingenious Media |
| Montažas | Don Zimmerman |
| Kinematografija | Guillermo Navarro |
| Premjera | 2006 m. gruodžio 22 d. |
| Biudžetas | 110 000 000 JAV dol. |
| Pajamos | 574,5 mln. JAV dol. |
| **IMDb įrašas** |

**Naktis muziejuje** (angl. *Night at the Museum*) – JAV fantastinis nuotykių komedijinis filmas. Jis pastatytas pagal to paties pavadinimo 1993 m. Milan Trenc knygą vaikams. Filmą režisavo Shawn Levy, o kino salėse jis pasirodė 2006 m. gruodžio 22 d.

Filmas buvo filmuojamas Amerikos gamtos ir istorijos muziejaus kopijoje. Kai kurie momentai filmuoti ir tikrame muziejuje, esančiame Niujorke.

Filmas per pirmąjį savaitgalį gavo 30,8 milijono JAV dolerių pajamų 3 685 kino teatruose.

2009 m. gegužės 22 d. filmas sulaukė ir tęsinio – „Naktis muziejuje 2“.

## Siužetas

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Išsiskyręs tėvas bando įsikurti ir palikti įspūdį savo sūnui ir rasti jo gyvenimo likimą. Jis įsidarbina naktiniu sargu Niujorko miesto „Gamtos istorijos“ muziejuje ir vėliau sužino, kad eksponatai pasitelkę magišku egiptiečių artefaktu nakty atgyja.

## Aktoriai

| Vaidmuo | Aktorius |
| --- | --- |
| Larry Daley | Ben Stiller |
| Rebecca | Carla Gugino |
| Cecil | Dick Van Dyke |
| Gus | Mickey Rooney |
| Reginald | Bill Cobbs |
| Nick Daley | Jake Cherry |
| Mr. McPhee | Ricky Gervais |
| Teddy Roosevelt | Robin Williams |
| Erica Daley | Kim Raver |
| Ahkmenrah | Rami Malek |
| Kristupas Kolumbas | Pierfrancesco Favino |

## Šaltiniai
# Vikinaujienos

Vikinaujienų emblema
**Vikinaujienos** (angl. *Wikinews*) – Vikimedijos projektas, kurio tikslas – kurti laisvai prieinamas ir neutraliai pateikiamas žinias bei naujienas. Projekte naudojama viki programinė įranga ir MediaWiki. Šiuo projektu siekiam įgyvendinti *pilietinio žurnalizmo* idėją, suteikiant galimybę teikti informaciją nebūtinai profesionaliems žurnalistams.

Manoma, kad Vikinaujienų projektas šiuo metu itin aktualus autoritarinėse valstybėse, taip pat ten, kur ribojama spaudos laisvė (Kinija, Iranas, Tunisas) arba egzistuoja valstybinės žiniasklaidos monopolis, bet yra pasiekiama interneto prieiga.

Projektas iš pat pradžių sulaukė didelio tarptautinės žiniasklaidos dėmesio. Pasaulio mastu apie Vikinaujienas informavo „New York Times“ ir kt. Šiuo metu Vikinaujienos nėra lygiaverti kitoms žiniasklaidos priemonėms ir agentūroms, kadangi naudojamasi viešai prieinama medžiaga ir ji nurodoma kaip naujienų šaltinis. 2024 m. lapkritį „Vikinaujienos“ buvo aktyvios 31 kalba.

## Istorija

Vikimedijos valdyba 2004 m. lapkričio 15 d. nusprendė įkurti demonstracinę-bandomąją versiją. Po dviejų savaičių angliškos versijos sėkmės gruodžio 2 d. buvo sukurta beta versija. Gruodžio 3 d. pasirodė beta versija vokiečių kalba. 2005 m. sausį–kovą pradėtos kurti Vikinaujienos nyderlandų, prancūzų, ispanų, švedų, bulgarų, lenkų, portugalų, rumunų ir ukrainiečių kalbomis (išvardinta chronologine tvarka). Vikinaujienų projektas lietuvių kalba pradėtas 2007 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Wikinews **(**angl.**)**
# Niujorko vertybinių popierių birža

**Niujorko vertybinių popierių birža** (angl. *New York Stock Exchange, NYSE*) – vertybinių popierių birža, įsikūrusi Volstrite, Žemutiniame Manhatane, Niujorko mieste, JAV. Tai yra seniausia šalyje ir didžiausia pasaulyje vertybinių popierių birža, kurioje 2018 m. listinguojamų bendrovių rinkos kapitalizacija siekė 30,1 trln. JAV dol., o bendra biržos vertybinių popierių apyvarta siekė 153 mlrd. JAV dol. per dieną 2008 m.

Prekiaujama akcijomis, bendrovių ir vyriausybių obligacijomis, iždo vekseliais, išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, struktūrizuotais produktais, investicinių fondų vienetais, prekių sandoriais. Savo sąraše ji turi daugiau nei 2400 įvairaus pobūdžio vertybinių popierių. Teisė prekiauti biržoje suteikiama vienerių metų licencijomis, kurių kaina siekia 50 000 JAV dol. Prekyba vyksta aukciono būdu biržos salėje, t. p. elektroninėje rinkoje. Vertybinių popierių kursų kitimo tendencijas parodo Dow Joneso indeksai bei indeksas NYSE Composite.

NYSE 1882 m.
## Istorija

XVII a. Niujorkas (tada dar vadinamas *Naujuoju Amsterdamu*) buvo nedidelė besivystanti gyvenvietė. Dabartinės Biržos vietoje stovėjo pastatas, kuriame iš Lietuvos pajūrio atvykęs Aleksandras Karolis Kuršius įkūrė pirmąją mieste lotynišką aukštesniąją mokyklą (gimnaziją). Apie tai primena *Lietuvių dutūkstantųjų metų komiteto* pritvirtinta atminimo lenta.

Biržos istorija siekia 1792 m. gegužės 17 d., kuomet Volstrite, prie batonvudo medžio, tarp 24 brokerių buvo pasirašyta *Batonvudo sutartis*. Susirinkę pirkliai nuo tos dienos sutarė keistis ne prekėmis, o jas patvirtinančiais dokumentais.

XX a. Niujorko vertybinių popierių biržos prekybos tendencijos, išreikštos indeksų pokyčiais, buvo vienas svarbiausių Jungtinių Amerikos Valstijų ekonomikos būklės rodiklių. Dėl staigaus vertybinių popierių kainų šuolio žemyn 1929 m. spalio 29 d., praminto Juoduoju ketvirtadieniu, kilo Didžioji depresija.

2006 m. iš ne pelno organizacijos tapo akcine bendrove.

## Išnašos

## Nuorodos

* Niujorko biržos oficiali svetainė Archyvuota kopija 2009-04-21 iš Wayback Machine projekto.