Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Times Higher Education World University Ranking

**Times Higher Education World University Ranking** – universitetų reitingas, kurį Times Higher Education pradėjo rengti 2010 m.

Šis reitingas gaunamas iš kelių dalių:

1. Dėstymas (30%)
	1. Reputacijos apklausa apie dėstymą (15%)
	2. Studentų kiekis, tenkantis vienam dėstytojui (4,5%)
	3. Apsigynusių doktorantų ir bakalaurų kiekių santykis (2,25%)
	4. Apsigynusių doktorantų ir dėstytojų kiekių santykis (6%)
	5. Institucijos pajamos, tenkančios vienam dėstytojui (2,25%)
2. Moksliniai tyrimai (30%)
	1. Reputacijos apklausa apie mokslinius tyrimus (18%)
	2. Pajamos iš mokslinių tyrimų (6%)
	3. Mokslo darbų kiekis (6%)
3. Mokslo darbų citavimas (30%)
4. Pajamos iš pramonės (2,25%)
5. Tarptautiškumas (7,25%)
	1. Užsienio studentų dalis (2,25%)
	2. Užsienio dėstytojų dalis (2,25%)
	3. Publikacijų su užsienio bendraautoriais kiekis (2,25%)

Sudarant reitingą naudojama „Scopus“ publikacijų duomenų bazė.

2014 m. šis reitingas buvo pripažintas vienu iš trijų pagrindinių universitetų reitingų, kartu su Academic Ranking of World Universities ir QS World University Rankings.

Šis reitingas kritikuotas dėl reputacijos nustatymo subjektyvumo.

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Seradas

Serado regionas žemėlapyje
Tipiškas Serado kraštovaizdis Pireneušo valstybiniame parke (Gojaso valstija)
**Seradas** (port. *Cerrado* „uždaras“) – gamtinis regionas centro pietryčių Brazilijoje. Apima 1 910 037 km² plotą.

## Geografija ir klimatas

Randasi tarp Amazonijos šiaurėje ir vakaruose, Kaatingos šiaurės rytuose, Atlanto miškų vakaruose ir Gran Čiako pietuose. Apima Brazilijos plokščiakalnį. Seradą dengia vešli tropinė savana su galeriniais miškais upių pakrantėse. I vakarus nuo Serado yra Pantanalio šlapynių regionas.

Serado klimatas karštas, dalinai drėgnas, su ryškiu kritulių sezoniškumu. Metinis kritulių kiekis 800–1600 mm, drėgnasis laikotarpis trunka nuo lapkričio iki balandžio.

## Augalija ir gyvūnija

Serade auga ~10 tūkst. induočių augalų. Būdinga aukštažolė savana su dygių krūmų ir medžių sąžalynais. Regione suskaičiuotos 180 roplių, 113 varliagyvių, 837 paukščių, 195 žinduolių rūšys. Taip pat daugybė vabzdžių, iš kurių pastebimiausi termitai ir lapgraužės skruzdės. Tarp žinduolių čia gyvena jaguarai, pampiniai elniai, didžiosios mazamos, lyguminiai tapyrai, didžiosios skruzdėdos, ocelotai, didieji šarvuočiai, pumos, jaguarundžiai, karčiuotieji vilkai, yra beždžionių (kapucinų, staugūnų, marmozečių). Tarp paukščių gyvena paprastieji nandai, kuoduotosios kariamos ir kiti.

## Taip pat skaitykite

* Kaatinga

## Šaltiniai

## Nuorodos

* worldwildlife.org / Save the Cerrado – Our climate depends on it | anglų k.
* youtube.com / Bioma cerrado Mineiro
* youtube.com / Deforestation Threatens The Cerrado, South America’s Largest Savanna (*video siužete anglų k. pasakojimas apie Serado ekosistemą*) | 7 Jan 2022
* youtube.com / Brazil’s Cerrado (*video siužete anglų k. pasakojimas apie Serado gyvūniją*)
# Sjandziangas

| Sjandziangas |
| --- |
|  Sjandziango upė vakare |
| **Ilgis** | 801 km |
| **Baseino plotas** | 94 900 km² |
| **Vidutinis debitas** | 2270 m³/s |
| **Ištakos** | Nanlino kalnai |
| **Žiotys** | Duntinhu |
| **Šalys** |  Kinija |

**Sjandziangas** (kin. 湘江, pinyin: *Xiāng Jiāng*) – upė pietrytinėje Kinijoje, daugiausia Hunano provincijoje. Prasideda šiauriniuose Nanlino kalnų šlaituose Guangsi provincijoje. Teka į šiaurės rytus kalvota lyguma. Įteka į Duntinhu ežerą, kuris protaka jungiasi su Jangdzės upe.

Didžiausi intakai – Siaodziangas ir Žengdziangas. Sjandziangas senoviniu Lingku kanalu sujungtas su Lidziango upe. Vasarą vyksta upė poplūdis. Vanduo naudojamas laukų drėkinimui. Upė laivuojama.

Didesni miestai prie Sjandziango: Jongžou, Henjangas, Žužou, Siangtanas, Čangša.

Upės baseinas
## Šaltiniai