Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# San Paulas (valstija)

| San Paulas *São Paulo* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Brazilija |
| **Regionas** | Brazilijos Pietryčių regionas |
| **Administracinis centras** | San Paulas |
| **Mezoregionai** | 15 |
| **Mikroregionai** | 63 |
| **Savivaldybės** | 645 |
| **Gubernatorius** | João Dória (PSDB) |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 46 649 132 |
| **Plotas** | 248 197 km² |
| **Tankumas** (2021) | 188 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | San PaulasVikiteka |

**San Paulas** (port. *São Paulo*) – valstija Brazilijoje, šalies pietrytinėje dalyje. Ribojasi su Minas Žeraisu šiaurėje, su Rio de Žaneiru šiaurės rytuose, su Parana pietuose ir Pietų Mato Grosu vakaruose. Iš rytų skalauja Atlanto vandenynas. Valstijos sostinė – San Paulas.

## Geografija

Valstija yra Brazilijos plokščiakalnyje, ją kerta Mantekeiros, Sera do Maro kalnagūbriai. Aukščiausia viršukalnė – Pedra da Mina (2798 m). Dėl intensyvios urbanizacijos ir žemdirbystės natūralių gamtos plotų valstijoje išliko nedaug. Vandenyno pakrantėje yra mangrovių sąžalynų, pakrantės kalnuose – drėgnųjų Atlanto miškų, giliau link žemyno yra subtropinių miškų, Serado pievų, araukarijų miškų. Dauguma San Paulo valstijos upių priklauso Paranos baseinui: Parana, Tjetė, Paranapanema, Grandė, Pirasikaba, Moži Gvasu ir kt. Tiesiai link vandenyno teka Pietų Paraiba, Ribeira de Igvapė. Ant daugelio upių įrengtos hidroelektrinių kaskados.

## Gyventojai

Etninė sudėtis:

* baltieji – 67,9 %
* pardo – 24,7 %
* juodaodžiai – 5,8 %
* azijiečiai – 1,3 %
* indėnai – 0,3 %

## Didžiausi miestai

* San Paulas – 11316 tūkst. gyv. (2011 m.)
* Guaruljosas – 1233,4
* Kampinasas – 1008,6
* San Bernardo do Kampas – 770,2
* Osaskas – 667,4
* Santo Andrė – 678,4
* San Žozė dos Kamposas – 615,8
* Sorokaba – 593,7
* Ribeiran Pretas – 612,3
* San Žozė do Rio Pretas – 412
* Maua – 421,1
* Santosas – 419,5
* Diadema – 388,6
* Karapikuiba – 371,5
* Moži das Kruzesas – 392,2
* Pirasikaba – 367,3
* Bauru – 346
* Itakuakesetuba – 325,5

Sera do Maro kalnai ties Ubatuba
## Šaltiniai

|  |  |
| --- | --- |
|  **Brazilijos valstijos** |  |
| Akrė | Alagoasas | Amapa | Amazonė | Bahija | Espirito Santas | Gojasas | Maranjanas | Mato Grosas | Minas Žeraisas | Para | Paraiba | Parana | Pernambukas | Piaujis | Pietų Mato Grosas | Pietų Rio Grandė | Rio de Žaneiras | Rondonija | Roraima | Santa Katarina | Seara | Seržipė | San Paulas | Šiaurės Rio Grandė | Tokantinsas |
# Medžiagotyra

**Medžiagotyra** – inžinerijos, fizikos ir chemijos mokslo šaka. Ji nagrinėja įvairias technikoje naudojamas medžiagas. Tiria mechanines, optines, chemines, elektronines medžiagos savybes. Gilina supratimo apie procesus kurie vyksta vartojant medžiagą. Žinios taikomos kuriant medžiagas tinkamas tam tikroms sąlygoms, pvz., lydiniai, kurie pasižymi geromis mechaninėmis savybėmis esant aukštai temperatūrai – naudojami lėktuvų turbinų sraigtuose.
# Slauga

**Slauga** – įvairaus amžiaus sveikų ir sergančių žmonių fizinė bei psichinė priežiūra.

## Specialioji slauga

**Specialioji slauga** – specializuotos slaugos sritis, reikalaujanti tam tikros (specialios) kvalifikacijos (slaugos specializacijos).

Lietuvoje sritis, kuriose verstis slaugos praktika siekiantis bendrosios praktikos slaugytojas arba akušeris privalo įgyti slaugos specializaciją ir tai patvirtinantį pažymėjimą, nustato LR SAM patvirtintas Specializuotos slaugos sričių sąrašas (toliau – Sąrašas).
Bendrosios praktikos slaugytojas arba akušeris įgyja slaugos specializaciją aukštojoje mokykloje, baigęs pasirinktą specializuotos slaugos srities neformaliojo švietimo programą.

Specializuotos slaugos sritys, kuriose specialiąja slaugos praktika gali verstis bendrosios praktikos slaugytojas, turintis atitinkamą slaugos specializaciją: anestezija ir intensyvioji slauga; bendruomenės slauga; operacinės slauga; psichikos sveikatos slauga; skubioji medicinos pagalba.

Specializuotos slaugos sritys, kuriose specialiąja slaugos praktika gali verstis akušeris, turintis atitinkamą slaugos specializaciją: anestezija; operacinės slauga; skubioji medicinos pagalba.

Bendrosios praktikos slaugytojas, norėdamas verstis specialiąja slaugos praktika, turi turėti galiojančią bendrosios slaugos praktikos licenciją ir atitinkamos slaugos specializacijos įgijimą patvirtinantį dokumentą. Akušeris, norėdamas verstis specialiąja slaugos praktika, turi turėti galiojančią akušerijos praktikos licenciją ir atitinkamos slaugos specializacijos įgijimą patvirtinantį dokumentą.

## Šaltiniai
# Socialiniai mokslai

**Socialiniai mokslai**, kartais dar *visuomenės mokslai* (angl. *social sciences*) – visi mokslai, kurie teoriškai ir empiriškai tiria žmonių tarpusavio santykius visuomenėje. Nagrinėjama socialinių sistemų struktūra ir funkcijos, taip pat šių sistemų sąveika su atskirais individais.

*Socialinių mokslų* sąvoka atsirado siekiant juos atriboti nuo *gamtos mokslų*, nors kai kurios socialinių mokslų šakos naudoja ir pozityvistinius bei empirinius gamtos mokslų metodus. Esminis skirtumas tarp gamtos ir socialinių mokslų yra tame, kad gamtos mokslo objektai nėra veikiami gamtos mokslų išvadų ir prognozių. Tuo tarpu socialinių mokslų subjektai gali atsižvelgti į socialinių mokslų prognozes (pvz., rinkimų prognozės) ir į jas atsižvelgti („savaime išsipildančios pranašystės“).

Socialiniai mokslai glaudžiai susiję su humanitariniais mokslais. Nuo humanitarinių mokslų socialiniai skiriasi tuo, kad pabrėžia mokslinius metodus ir kitus griežtus žinių rinkimo standartus, be to daugelis jų plačiai naudoja kokybinius metodus. Be to, humanitariniai mokslai orientuojasi į praeitį, o socialiniai į dabartį.

Socialiniams mokslams priskiriama:

* psichologija – tiria žmogaus elgesį ir sąmonę;
* sociologija – tiria visuomenę ir žmonių santykius joje;
* socialinė antropologija – tiria socialinio elgesio apraiškas bei socialinę struktūrą;
* politologija – tiria grupių ir valstybių valdymą;
* ekonomika – tiria gamybą ir turto paskirstymą visuomenėje;
* teisė – tiria teisės sistemos ypatumus;
* vadyba – tiria organizacijos valdymą ir kontrolę;
* komunikacijų mokslas – tiria socialinę komunikaciją (pranešimų srautus visuomenėje).

## Išnašos