Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sėjamoji juodgrūdė

| Nigella sativa |
| --- |
|  Sėjamoji juodgrūdė (*Nigella sativa*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Vėdryniniai *( Ranunculaceae)* |
| Gentis: | Juodgrūdė *( Nigella)* |
| Rūšis: | Sėjamoji juodgrūdė *( Nigella sativa)* |

 |

**Sėjamoji juodgrūdė** (*Nigella sativa*) – vėdryninių (*Ranunculaceae*) šeimos augalas, paplitęs Artimuosiuose Rytuose, Europoje.

Augalas vienmetis, žolinis, iki 40 cm aukščio. Stiebas status, keturbriaunis, šakotas, šiek tiek plaukuotas. Lapai 2-3 kartus plunksniškai skaidyti į siauras skiautes. Žydi liepos-rugpjūčio mėnesiais pavieniais, gan stambiais, šviesiai melsvos spalvos žiedais. Juodos, briaunotos, trikampės sėklos dėžutėse subręsta rugsėjo viduryje.

Sėjamoji juodgrūdė auginama daržuose, soduose, gėlynuose. Sėklos turi vaistinių savybių, valo kraują, varo šlapimą, gerina skrandžio veiklą. Taip pat sėklos nuo senovės Artimuosiuose Rytuose, vėliau Europoje naudojamos kaip prieskonis (vadinamasis „kalondžis“). Jomis dažniausia barstomi duonos, konditerijos gaminiai.

## Galerija

* Augalo požymiai (kairėje)
* Sėklos
* Žiedas
# Sūryminis sūdymas

**Sūryminis sūdymas**, *sūdymas sūrymu* - žuvies, mėsos ar sūrio mirkymas (sūdymas) sūryme.

Sūryminis sūdymas sukelia du efektus

* keičia skonines savybes - produktas ne tik pasūrėja (jei po to nėra atmirkomas), bet ir pasidaro sultingesnis.
* konservuoja - apsaugo produktą nuo gedimo.

## Skoninių savybių kitimas

Sūdymas sūryme primena marinavimą, kai produktas mirkomas specialiai paruoštame tirpale marinate.

Sūryme sūdyta kepta mėsa būna sultingesnė. Sūdant druska prasiskverbia į mėsos tarpuląsčius, kur sudaro tokią didelę koncentraciją, kad ima difunduoti į ląstelių vidų. Ląstelių viduje druskos jonų perteklius paveikia miofibriles ir priverčia jas sujungti daugiau vandens. Dėl papildomo vandens mėsos masė padidėja apie 10 % ar daugiau, tad kepta tokia mėsa būna sultingesnė. Druskos jonai padidina viduląstelinių baltymų tirpumą, jie kepami mažiau koaguliuoja, todėl keptoje mėsoje jie nesudaro kietų telkinių, mėsa būna gležnesnė.

## Konservavimas

Daugelyje maisto produktų padidėjęs druskos kiekis veikia kaip konservantas. Jonai didina osmosinį slėgį, kuris iš mikroorganizmų, kurie gadintų produktą, išsiurbia vandenį ir sustabdo jų gyvybinę veiklą.

## Sūrių sūdymas sūrymu

Sūryminiai sūriai nokinimo metu nuolat ar periodiškai mirkomi sūryme. Sūrymas gali suteikti specifinį gardį (kai į jį įmaišyta prieskonių ar vyno), sūri aplinka skatina bakterijų *Brevibacterium linens* augimą. Šios bakterijos gali suteikti labai išreikštą kvapą (pvz., sūris *Limburger*) ir įdomų gardį. Didelis šių bakterijų kiekis ant kai kurių sūryminių sūrių sudaro raudonai oranžinį sluoksnį.

## Nuorodos

* How does Brining Work?
# Maisto sauga

Pasterizuotas pienas stiklinėje sterilioje pakuotėje su nurodytu galiojimo laiku – kelios sritys (gamyba, saugojimas, ženklinimas), kurios aktualios maisto saugoje.
**Maisto sauga** – užtikrinimas, kad maistas, jeigu paruošiamas ir vartojamas teisingai, nesukels grėsmės jo vartotojui. Šiuolaikinė maisto sauga kreipia dėmesį į maisto gamybos procesus, produktų saugojimą, maisto žymėjimą, maisto higieną ir kitas sritis, kurios susijusios su įvairomis mokslo šakomis: mikrobiologija, parazitologija, virusologija, epidemiologija, toksikologija. Maisto sauga paprastai rūpinasi atitinkamos institucijos, pavyzdžiui, Lietuvoje – Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba, ES – Europos maisto saugos tarnyba, tarptautiniu mastu – Pasaulio sveikatos organizacija.

## Sritys

Maisto sauga apima tokias sritis kaip:

* žemės ūkyje taikomos praktikos auginant augalus ar gyvūnus;
* maisto gamybos procesas, naudojamas maisto pramonėje ar privačių asmenų, higienos laikymasis;
* į maistą dedami priedai;
* maisto pakavimas, ženklinimas ir laikymas;
* maisto galiojimo laikas;
* maisto užterštumas;
* maistui vartojamų genetiškai modifikuotų organizmų (GMO maisto) poveikis žmogui.

## Maisto užterštumas

Maisto užterštumas, darantis poveikį maisto saugai, gali būti fizinis, biologinis arba cheminis.

* Fizinė tarša: užteršta nevalgomomis arba nustatytai maisto sudėčiai nusižengiančiomis medžiagomis: plaukais, akmens, plastiko ar metalo dalelėmis ir pan.

* Biologinė tarša: užteršta organizmais arba jų išskyromis. Dažniausiai tai bakterijos ir virusai, kaip kad E. coli, Listeria monocytogenes, Enterobacteriaceae, tačiau gali būti ir vabzdžiai ar jų lervos, smulkesni žinduoliai.

* Cheminė tarša: užteršta natūraliomis arba sintetinėmis medžiagomis, tokiomis kaip pesticidai, sunkieji metalai, nitratai, vaistai. Kaip šio tipo taršta yra vertinamas ir leistinas normas viršijantis maisto priedų kiekis.

## Organizacijos

Maisto saugos srityje veikiančios tarptautinės organizacijos:

* Codex Alimentarius komisija
* Pasaulio sveikatos organizacija
* Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija
* Tarptautinė maisto saugos asociacija
* Tarptautinė standartizacijos organizacija

## Šaltiniai
# Čečilas

Čečilo sūris pakuotėje
**Čečilas** (arm. Չեչիլ; turk. *Çeçil, Tel Peyniri*; angl. *chechil*) – sūryminis virviškasis sūris, kilęs Armėnijoje ir Anatolijoje. Savo konsistencija primena sulugunį ar mocarelą. Gaminamas kad įgytų tvirtų virvelių pavidalą, o tada tos virvelės suvyniojamos aštuoneto pavidalu.

Čečilas yra tradicinis armėnų virtuvės ir Rytų Anatolijos sūris. Jis populiarus ir Turkijoje. Rusijoje jis labai populiarus kaip užkanda prie alaus baruose, gana plačiai pardavinėjamas europinėje Rusijos dalyje.

Čečilas brandinamas sūryme, prieš valgomas dažnai dar parūkinamas. Jis kartais maišomas su varškės sūriu ar kietaisiais sūriais ir laikomas puodynaitėse ar vynmaišiuose.

Maisto medžiagų kiekis čečile:

* riebalai – 5-10%
* vanduo – 58-60%
* valgomoji druska – 4-8%

Dėl mažo riebalų kiekio čečilas dažnai naudojamas kaip dietinis maistas.

## Nuorodos
# Plovas

Plovas
**Plovas** (arm. փիլավ, kaz. *palaw*, rus. *плов*, tadž. *полов*, uzb. *palov*) – Vidurinės Azijos, Pietų Azijos, Kaukazo ir Artimųjų Rytų patiekalas, kurį sudaro troškinti ryžiai su mėsa ir morkomis.

Tradicinis Vidurinės Azijos plovas gaminamas iš avienos. Kai kurių šalių virtuvėse plovas gaminamas iš ryžių su mėsa, žuvimis, daržovėmis, vaisiais, taip pat naudojamas ir pomidorų padažas.

Kai kuriose šalyse ar kalbose plovu vadinami nebūtinai ryžių, bet apskritai iš bet kokių grūdų ruošiami troškinti patiekalai su mėsa.

## Ruošimas

Net ir tradicinių plovų ruošimas skiriasi priklausomai nuo konkrečios šalies virtuvės. Šalyse, kurios perimdavo šį patiekalą, ruošimo būdas taip pat kažkiek pasikeisdavo. Tačiau visur yra bendri bruožai:

* riebalai (aliejus, lajus, ne sviestas) perkaitinami iki kol išeis juodas dūmelis, bet nepradės eiti baltas,
* mėsa supjaustoma gabaliukais ir pakepinama keptuvėje arba tiesiai specialiame storasieniame puode (kazane), kol apskrus, tada sudedama į puodą,
* svogūnai supjaustomi smulkiais šiaudeliais, apkepami aliejuje ir sudedami ant pakepintos mėsos,
* morkos sutarkuojamos, apkepamos aliejuje ir dedamos prie mėsos bei svogūnų,
* nevirti ryžiai suberiami ant viršaus ir viskas užpilama verdančiu vandeniu,
* orkaitėje arba ant viryklės ar krosnies troškinama apie valandą ar pusantros.

## Taip pat skaitykite

* Birjanis
* Pulao

## Kitos pasaulio paveldu pripažintos susijusios tradicijos

* Kuskusas (2020,  Alžyras,  Tunisas,  Mauritanija,  Marokas)
* Mansafas (2022,  Jordanija)
* Čebudžienas (2023,  Senegalas)
* Ačekė (2024,  Dramblio Kaulo Krantas)
* Košaris (2025,  Egiptas)
# Paprastasis rėžiukas

| Nasturtium officinale Apsauga: 3(R) – Reta rūšis |
| --- |
|  Paprastasis rėžiukas (*Nasturtium officinale*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Bastutiniai *( Brassicaceae)* |
| Gentis: | Rėžiukas *( Nasturtium)* |
| Rūšis: | Paprastasis rėžiukas *( Nasturtium officinale)* |

 |

**Paprastasis rėžiukas** (*Nasturtium officinale*) – bastutinių (*Brassicaceae*) šeimos daugiametis, sparčiai augantis vandens augalas. Paplitęs didžiojoje Europos dalyje, Šiaurės Afrikoje, Artimuosiuose Rytuose, Vidurinėje Azijoje, Kaukaze, Pakistane, daug kur įveistas.

## Sandara

Tai daugiametis žolinis vandens augalas. Stiebas 50–60 cm ilgio, storas. Lapai žali, sudėtiniai, išsidėstę ant ilgų lapkočių, sudaryti iš 2–7 lapelių, kurie išsidėstę poromis, o lapą užbaigia vienas stambesnis lapelis. Žiedai smulkūs, balti, susitelkę žiedynuose stiebų galuose. Žiedus sudaro 4 taurėlapiai ir 4 vainiklapiai. Žiedai susitelkę kekėse, žiedyno ašis žydėjimo pradžioje trumpa, vėliau, vaisiams bręstant, pailgėja. Subrandina pailgas ankšteles, atsiveriančias dviem sąvaromis. Antrųjų augimo metų pavasarį pasirodo nauji lapai, o balandžio mėnesį išauga ir žiedynstiebiai. Paprastasis rėžiukas pradeda žydėti gegužės mėnesio viduryje, o baigia – gegužės mėnesio pabaigoje ar birželio mėnesio pradžioje. Rėžiuko sėklos bręsta birželio mėnesio pabaigoje ar liepos mėnesio pradžioje. Subrendusios sėklos greitai išbyra, todėl dauguma sėklų, nesuspėjus laiku nupjauti sėklojus, išsisėja ir po 10–15 dienų sudygsta naujas pasėlis.

## Vartojimas

Paprastasis rėžiukas nuo seno vartojamas kaip maistinis, prieskoninis, vaistinis augalas. Jo sudėtyje gausu vitaminų A, B, C, D, E ir K. Be to, šiuose augaluose yra jodo, geležies, kalio, fosforo, fitoncidų. Liaudies medicinoje naudojamas šlapimo varymui, atsikosėjimo lengvinimui, kraujo valymui, kūno tonizavimui. Augalo lapų skonis aitrokas, primena garstyčias. Švieži rėžiuko lapai tinka salotoms arba kaip priedas sumuštiniams paskaninti, juo gardinamos sriubos, mėsos, žuvies patiekalai, garnyrai, dedama į prieskonių mišinius.

## Ekologija

Paprastasis rėžiukas auga upių ir upelių krantuose, grioviuose, kartais tekančiuose vandenyse. Lietuvoje labai retas, žinoma tik viena jo augavietė Aukštadvario regioniniame parke, Verknės upės senvagėje bei apleistuose upėtakių tvenkiniuose. Senvagės pakrantėje rėžiukas sudaro kelis sąžalynus, vietomis uždengiančius upelio vagą. Nepalankiai veikia vandens lygio svyravimas dėl bebrų statomų užtvankų bei tai, kad augavietes užtamsina medžiai ir krūmai. Tiesa, rėžiuką galima užsiauginti namuose.

* Požymiai
* Žiedai
* Sąžalynas upelio pakrantėje (Dorsetas, Anglija)
* Rėžiuko lapai marokietiškose salotose
* Namuose užaugintas rėžiukas

## Šaltiniai