Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Paštas

*Kitos reikšmės – Paštas (reikšmės).*
Senovinis pašto pastatas Trakuose
**Paštas** – siuntinių ir krovinių gabenimo sistema; ją valdanti įmonė, jų sistema.

Paštas daugumoje valstybių pradžioje buvo valstybinis. XX a. pabaigoje prasidėjo viešųjų paslaugų privatizavimo tendencijos, į pašto veiklos sektorių įsileistos pirmos privačios bendrovės.

Lietuvoje veikia valstybinė įmonė AB Lietuvos paštas.

## Nuorodos

* Pasaulinės pašto sąjungos svetainė
* Lietuvos pašto svetainė
* Paštas LDK
* Paštas Rusijos Imperijoje

Vikižodynas
# Žinojimas

**Žinojimas** – sąmoningas patyrimas, tam tikro dalyko supratimas, pažinimo išdava. Įgyjamas kaupiant faktus, duomenis, įgūdžius, mokantis bei per praktinį patyrimą.

Kas yra žinojimas, iš kur jis kyla, ar galimas visiškas žinojimas – vieni svarbiausių filosofinių klausimų. Mokslas apie pažinimą vadinamas epistemologija. Nuo antikos žinojimu laikomas ne vien fakto konstatavimas, bet ir pagrindų bei priežasčių nustatymas, kodėl faktas yra toks, koks yra. Platonas teigė, kad žinojimas skiriasi ir nuo tikėjimo (nuomonės), ir nuo pagrįsto tikėjimo (nes turi egzistuoti dar vienas tikėjimas, pagrindžiantis pirmąjį, o šiam – trečias ir t. t.), ir nuo juslinio patyrimo, tikrąjį žinojimą apibrėžė kaip už juslinių ir kintamų reiškinių esančių amžinųjų idėjų įžvalgą ar prisiminimą, jusliškai suvokiamus objektus priskyrė tikėjimo sričiai. Platoniškoji tikrojo žinojimo ir tikėjimo skirtis turėjo daug įtakos vėlesniam žinojimo klausimų aiškinimui.

Racionalizmo atstovai tikrąjį žinojimą siejo su įgimtosiomis idėjomis. Daugelio empirizmo atstovų požiūriu, absoliutus žinojimas yra nepasiekiamas – tai tik labiau pagrįstas įsitikinimas. Pasak materialistinio požiūrio, žinojimas yra praktikos patikrintas tikrovės pažinimo rezultatas; tikrovė aiškinama kaip besivystanti, ji pažįstama vis geriau, paviršutinišką žinojimą keičia vis išsamesnis.

Žinojimo įgijimo, įsisavinimo, patikrinimo ir plitimo būdai tiriami logikos, metodologijos, pažinimo teorijos, mokslotyros, sociologijos. Žinojimas skirstomas įvairiopai: į empirinį ir teorinį, aiškų ir neaiškų, deklaratyvų, procedūrinį, episteminį. Filosofijoje išskiriamas spekuliatyvus žinojimas – teorinis žinojimas, nesiremiantis ankstesne patirtimi, o gaunamas įžvalgos būdu. Jam artimas žinojimas – intuitivus (paremtas nuojauta).

Religiniu požiūriu, žinojimas laikomas esąs kilęs iš Dievo. Krikščionybėje žinojimas (lot. *scientia*) laikomas viena iš septynių Šv. Dvasios dovanų. Islame žinojimas (arab. علم = *ʿilm*) laikomas Dievo apreiškimu. Mistinėse tradicijose (ypač išsirutuliojusiose iš gnosticizmo) ypač išaukštinama betarpiška, ne iš teorinių svarstymų, o iš vidinės nuojautos kylanti žinija (gnozis). Indiškoje tradicijoje žinojimas (skr. ज्ञान = IAST: *jñāna*) laikomas svarbiausia priemone į išsivadavimą. Advaita vedantos filosofijoje visiškas savęs pažinimas laikomas tikrovės prigimties (brahmano) patyrimu. Džniana dažnai priešpastatoma vidžnianai – protavimu pagrįstam skirtybių žinojimui.

## Šaltiniai
# Laoso geografija

Laoso žemėlapis
**Laosas** – valstybė pietryčių Azijoje, neturinti priėjimo prie jūros. Šalies geografija pasižymi tankiais miškais ir raižytais kalnais. Aukščiausias iš jų laikomas Bia kalnas, kuris siekia 2 819 m virš jūros lygio. Per Laosą teka viena didžiausių pasaulio upių Mekongas, kuris sudaro didžiąją dalį sienos su Tailandu. Tuo tarpu rytinę šalies sieną su Vietnamu sudaro Anamo kalnai.

Šalyje vyrauja tropinis ir musoninis klimatas. Nuo gegužės iki lapkričio mėnesio būna lietingasis sezonas, o nuo gruodžio iki balandžio – sausas. Vietiniai teigia, kad jų šalyje yra trys metų laikai – lietingas, šaltas ir karštas.

Šalies sostinė ir didžiausias miestas yra Vientianas. Kiti didesni miestai – Luangprabangas, Savanaketas ir Paksė.

1993 m. šalies vyriausybė paskelbė 21 % šalies teritorijos saugoma.

Šalis priklauso regionui, vadinamam Auksiniu trikampiu. Šalyje auginamos opijaus aguonos. Iš šio regiono (kartu su Mianmaru ir Tailandu) pasklinda du trečdaliai pasaulio heroino.

**Iškasenos**:
Laose išgaunama daugiausiai šios naudingos iškasenos: mediena, vandens energija, gipsas, alavas, auksas ir brangakmeniai.

Topografinis Laoso žemėlapis
**Žemės naudodjimas**:

* ariama žemė: 3 %
* javai: 0 %
* ganyklos 3 %
* miškai ir pievos: 54 %
* kita: 40 % (1993 m.)

Drėkinama žemė – 1 250 km²

**Plotas:viso:* 236,800  km²

*sausuma:* 230,800  km²

*vanduo:* 6,000  km²

**Pasienio ruožai:viso:* 5,083  km

*šalys kaimynės:* Mianmaras 235 km, Kambodža 541 km, Kinija 423 km, Tailandas 1,754 km, Vietnamas 2,130 km

**Kranto linija:** 0  km (apsupta žemės)

*žemiausias taškas:* Mekongas 70 m

*aukščiausias taškas:* Bia kalnas 2 817 m
# Lengvatinio apmokestinimo bendrovė

**Lengvatinio apmokestinimo bendrovė** – užsienio kapitalo bendrovė, įregistruota lengvatinio apmokestinimo zonoje. Pasižymi ypatingu organizaciniu bei juridiniu įmonės statusu, kuris padeda sumažinti mokesčius. Paprastai toks statusas yra susijęs su griežtais reikalavimais vykdyti gamybinę, prekybinę, paslaugų ar kitą veiklą už tos jurisdikcijos (teritorijos), kurioje ši lengvatinio apmokestinimo bendrovė yra registruota, ribų.

Lengvatinio apmokestinimo bendrovė veikia neturėdama realiai egzistuojančio biuro. Dažniausiai tai būna tiesiog adresas, kuriuo valdžios institucijų atstovai ar kiti asmenys gali susisiekti su lengvatinio apmokestinimo bendrovės atstovu. Jų savininkams užtikrinamas konfidencialumas nurodant ne tikruosius, bet nominaliuosius akcininkus ir vadovus, kurie valdo bendrovės akcijas ir vadovauja jos veiklai už sutartą užmokestį tikrųjų savininkų vardu.

Lengvatinio apmokestinimo bendrovės dažniausiai teikia finansines, investicines, nekilnojamojo turto valdymo, tarptautinės prekybos, konsultacijų, laivininkystės, rinkodaros, darbuotojų samdos paslaugas. Neretai pastarosios bendrovės, neskaitant teisėtos mokesčių planavimo veiklos (vertinama prieštaringai, nes kitos valstybės netenka biudžetinių mokestinių pajamų), užsiima pinigų plovimu, finansiniu sukčiavimu, neteisėta bankų ar draudimo veikla, indėlių rinkimu ar loterijų organizavimu neturint tam būtinų licencijų ar leidimų. Taip pat vykdoma prekyba narkotikais, ginklais, žmonėmis, finansuojamas terorizmas.

## Išnašos
# Hebrajų kalba

|  |
| --- |
| Hebrajų kalba עברית *Ivrit* |
| Kalbama | Izraelis, JAV, Argentina, Rusija, Vokietija, Kanada ir kt. |
| Kalbančiųjų skaičius | ~7 mln. |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | į šimtuką nepatenka |
| Kilmė | Semitų-chamitų  Semitų   Centrinių semitų |
| Oficialus statusas |
| Oficiali kalba |  Izraelis |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-1 | he |
| ISO 639-2 | heb |
| ISO 639-3 | heb/hbo |

**Hebrajų kalba** – semitų kalba, kuria pasaulyje kalba daugiau nei 7 milijonai žmonių, daugiausia Izraelyje, taip pat pasaulio žydų bendruomenėse. Viena iš dviejų Izraelio valstybinių kalbų.

Hebrajų kalbos paskaitos skaitomos Vilniuje ir Kaune: Vilniaus universitete, Vytauto Didžiojo universitete, Sochnute.

## Gramatika

Hebrajų kalba iš dalies analitinė, joje naudininkas, įnagininkas ir galininkas išreiškiami naudojant prielinksnines dalelytes, o ne linksnius. Tačiau kaitymas yra svarbus sudarant veiksmažodžius ir daiktavardžius.

## Raštas

Moderni hebrajų kalba rašoma iš dešinės į kairę, naudojant hebrajų alfabetą.

## Nuorodos

Vikižodynas
* `heb`Duomenys apie kodu „heb“ žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
* `hbo`Duomenys apie kodu „hbo“ žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
* Hebrajų kalba Archyvuota kopija 2007-02-16 iš Wayback Machine projekto.
* Įvairūs ivrito studijų resursai Archyvuota kopija 2006-11-18 iš Wayback Machine projekto.
* Иврит через мозг – Ivrito studijų online vadovėlis (rusų k.)

## Žodynai

* Palm Hebrajų kalbos žodynai Archyvuota kopija 2006-10-20 iš Wayback Machine projekto.
* Basic Hebrew – Ivrit Archyvuota kopija 2007-09-28 iš Wayback Machine projekto.
* Online rusų-ivrito ir ivrito-rusų k. žodynas

* Zuckermann, Ghil'ad, 2003. *Language Contact and Lexical Enrichment in Israeli Hebrew*. Palgrave Macmillan. (ISBN 9781403917232 / ISBN 9781403938695)
# Kalbos politika

Šiuolaikinėse industrinėse ir poindustrinėse valstybėse kalbai, kuri nevartojama viešajame gyvenime, išlikti yra labai sudėtinga. Dėl standartizuotos švietimo sistemos, aukštų raštingumo reikalavimų darbe ir dažnų kontaktų su valstybinėmis įstaigomis, bet kuri kalba, kuri nėra oficiali, tampa marginalizuota ir gali išlikti tik tarp nedidelės elito grupės arba ritualizuota forma, o ne gyva ir besivystančia kalba.

Daugiareikšmę kalbos politikos sąvoką išsamiai yra aptaręs amerikietis mokslininkas H. Šifmanas (H. Schiffman). Pasak jo, kalbos politika – tai valstybės priimami sprendimai dėl :

* kalbos (kalbų) statuso,
* vartosenos,
* vartojimo sričių ir
* tų kalbų vartotojų teisių.

## Kalbos politikos rūšys

Gali būti įvairių kalbos politikos rūšių:

**Užmaskuotoji kalbos politika**– nemini jokios kalbos jokiame teisės akte, administracinėse taisyklėse ar kt. Kalbinių teisių garantijos išplaukia iš kitų sričių politikos, konstitucinių garantijų, iš pačios „įstatymų dvasios“ (numanomos, nepareikštos, suvokiamos kaip nerašytas įstatymas, faktinės, tradicinės, įprastinės ir t. t.).
**Atviroji kalbos politika**– aiškiai nustato tam tikrų arba visų kalbinių grupių teises vartoti savo kalbas visose srityse, kur yra realus jų poreikis. Atviroji politika griežtai taiko didžiausio politinio pakantumo principus (aiškumą, specifiškumą, teisiškumą).
**Skatinamoji kalbos politika**– skatina tam tikros kalbos (kalbų) vartojimą konstitucinėmis, administracinėmis ir teisinėmis garantijomis; skiria ir/arba užtikrina kalbai išteklių; apibrėžia ir nustato vartojimo sritis (mokykla, teismas, administravimas ir pan.). Skatinamoji kalbos politika gali būti ir užmaskuota: faktiškai (de facto) skatinti vieną (ar daugiau) kalbų aiškiai to neskelbdama; atviroji skatinamoji politika įvardija kalbą (kalbas) ir jos teises bei teritoriją (arba ją/jas vartojančių asmenų teises ir vartojimo teritoriją) teisės kodeksuose, konstitucijoje ir kt.
**Tolerantiškoji kalbos politika**– leidžia vartoti tam tikrą kalbą (kalbas) neskirdama jai specialių išteklių, laiko, vietos, nenustatydama vartojimo sričių ir t. t. Ji taip pat gali būti užmaskuota (toleruojama kalba niekur ir niekaip neminima) arba atvira (toleruotina kalba nustatoma ir įvardijama atvirai).
**Mišri kalbos politika**– skatinamoji politika gali toleruoti mažumos kalbą (mažumų kalbas). Mokyklos gali organizuoti dvikalbį mokymą įtraukdamos į jį ir mažumų kalbas savo pačių arba tėvų lėšomis. Kadangi šioms kalboms remti skiriama mažai viešųjų išteklių (arba neskiriama nieko), galima teigti, kad jos tik toleruojamos.
Pagrindinis Lietuvos kalbos politiką nustatantis teisės dokumentas yra Lietuvos Respublikos valstybinės kalbos įstatymas, kuriame išplėtota Lietuvos Respublikos Konstitucijos 14 straipsnio nuostata „Valstybinė kalba – lietuvių kalba“. Valstybinės kalbos politikos gairės – dokumentas, kuriame išdėstyta lietuvių kalbos raidos skatinimo strategija.
# Maidų kalbos

|  |
| --- |
| Maidų |
| Paplitimas | JAV (Kalifornija) |
| Kalbų skaičius | 4 |
| Kilmė | penučių? **maidų**  |
| Geografinis paplitimas |
|  |

**Maidų kalbos** – iš esmės išnykusi Šiaurės Amerikos indėnų kalbų šeima, kurios kalbos vartojamos dabartinių JAV vakaruose, šiaurės rytų Kalifornijoje gyvenančių maidų.

Maidų kalbas bandoma jungti prie hipotetinės penučių kalbų šeimos.

## Kalbos

Žinomos 4 maidų kalbos:

* kalnų maidų [nmu] – išnyko 2007 m., gaivinama.
* Čiko, slėnio maidų [vmv] – išnykusi
* konkou-maidų [mjd] – 3 žm. (1994 m.)
* nisenų, pietų maidų [nsz] – 1 žm. (1994 m.)

Pirminis kalbų paplitimas Kalifornijoje
## Nuorodos

* Ethnologue klasifikacija
# Jesse Owens

|  *Jesse Owens*  |
| --- |
|  |
|  |
| Pilnas vardas | James Cleveland Owens |
| Gimė | 1913 m. rugsėjo 12 d. |
| Mirė | 1980 m. kovo 31 d. (66 metai) |
| Atstovauja (-vo) |  Jungtinės Amerikos Valstijos |
|  |
| Rungtys | lengvoji atletika |
|  |
| Olimpinės žaidynės |
| **Auksas** 4 | **Sidabras** 0 | **Bronza** 0 | **Suma** 4 |
|  |

**Džesis Ovensas** (tikr. *James Cleveland Owens*; 1913 m. rugsėjo 12 d. Aukvilyje, Alabamoje, JAV – 1980 m. kovo 31 d. Finikse, Arizonoje, JAV) – amerikiečių lengvaatletis. 1935 m. pasiekė pasaulinį šuolio į tolį rekordą (8,13 m), nepagerintą 25 metus. 1936 m. Berlyno olimpinėse žaidynėse laimėjo keturis aukso medalius:

* 100 m bėgimas  – 10,3 sek. (olimpinis rekordas)
* 200 m bėgimas – 20,7 sek. (pasaulio rekordas)
* Šuolis į tolį – 8,06 m
* Bėgimo estafetės  4x100 – 39,8 sek.

Šios keturios pergalės sutrukdė Adolfui Hitleriui olimpinėse žaidynėse įrodyti arijų rasės pranašumą.

Vienu metu Ovensas buvo visų Tarptautinės mėgėjų atletikos federacijos (vėliau Tarptautinės atletikos federacijų asociacijos) pripažįstamų sprinto distancijų rekordininkas. 1976 m. Ovensui suteiktas JAV prezidento Laisvės medalis, o po mirties sportininkas apdovanotas JAV Kongreso aukso medaliu.

## Šaltiniai
# Metai

**Vikisritis: *MetaiMetai** – laikotarpis tarp dviejų su Žemės sukimosi aplink Saulę orbita susijusių įvykių. Terminas taip pat gali būti taikomas bet kuriai kitai planetai, pavyzdžiui, „Marso metai“.

## Sezoniniai metai

Sezoniniai metai susieti su tam tikro sezoninio įvykio pasikartojimu, pavyzdžiui, pavasariniu potvyniu, paukščių migravimu, tam tikros rūšies gėlių žydėjimu, pirma šalna ar karščiausia metų diena. Tokių metų tikslumas labai mažas – skirtingų metų ilgis gali kaskart skirtis su ilgesniais nei mėnesio nukrypimais.

## Kalendoriniai metai

Kalendoriniai metai – laikas tarp dviejų to paties pavadinimo kalendoriaus datų.

Saulės kalendorius paprastai matuojamas pagal sezonus, bet kadangi sezonų pradžia ir trukmė dažnai kinta, vietoj to naudojami astronominiai metai.

Grigaliaus kalendorius siekia, kad pavasario lygiadienis būtų kuo artimesnis kovo 12 dienai. Taigi tai pavasario lygiadienio kalendorius.

Julijaus kalendorius turi lygiai 365,25 dienas (Julijaus kalendoriaus metų ilgių vidurkis).

## Astronominiai metai

Astronominiai metai skaičiuojami pagal Žemės orbitą atsižvelgiant į tam tikrą fiksuotą dangaus objektą yra 86 400 SI sekundžių ilgio, t. y. 365,256363051 dienų (365 d. 6 val. 9 min. 9 s).

Tropiniai metai skaičiuojami pagal tai, kada Saulė kerta pusiaują. Ilgis priklauso nuo pasirinkto pradinio taško, pagal pavasario lygiadienį skaičiuojamų metų ilgis – 365,24218967 dienos (365 d. 5 val. 48 min. 45 s). Žvaigždiniai arba sideriniai metai yra laiko tarpas, per kurį Saulė grįžta į tą patį tašką kaip prieš metus žvaigždžių atžvilgiu. Saulės tropiniai metai baigiasi 20 minučių anksčiau už sideriškuosius metus (dar sakoma, kad *ekvinokcijos taškas* pasiekiamas 20 minučių anksčiau nei Saulės buvimo tame pačiame taške vieta).

## Šaltiniai

## Nuorodos

Vikicitatos

Vikižodynas
* Metų kalendorius
# 1297 m.

**1297** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota Kęstutis, LDK submonarchas (nuo 1337(?) ar 1345 iki 1381 m.) ir Lietuvos didysis kunigaikštis (1381–1382 m.). Gedimino sūnus, didžiųjų kunigaikščių Vytauto ir Žygimanto tėvas. Iki 1337(?) m. jis buvo Gardino ir Palenkės, nuo 1337(?) m. − taip pat Žemaičių, nuo 1337(?) ar 1345 m. − taip pat Trakų kunigaikštis (tikėtina, kad Trakų kunigaikštystę jis paveržė iš savo (netikro?) brolio Karijoto) (m. 1382 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota Ali I Abdal Hasanas, nuo 1331 m. Marinidų dinastijos Maroko sultonas (m. 1351 m.).

### Mirtys

* **Rugpjūčio 16** d. – Jonas II Megas Komninas, Komninų dinastijos septintasis Trapezundo imperatorius, valdė 1280 – 1297 m. (g. 1262 m.).

## Nuorodos