# Omanas

| Omano Sultonatasarab. سلطنة عُمان *Salṭanat ʿUmān* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vėliava | Herbas |

 |
| **Himnas:**„Sultono pasveikinimas“ |
|  Omanas žemėlapyje |
| **Valstybinė kalba** | arabų |
| **Sostinė** ir didžiausias miestas | Maskatas |
| **Valstybės vadovai**  • Sultonas  • -  • - |  Haitham bin Tariq Al Said - - |
| **Plotas**  • Iš viso  • % vandens |  309 500 km2 (70) 0 % |
| **Gyventojų**  • 2018  • Tankis |  4 829 473 (125) 15 žm./km2 (177) |
| **BVP**  • Iš viso  • Vienam gyventojui | 2020 62,305 mlrd. $ (75) 14 423 $ (49) |
| **Valiuta** | Omano rialas (OMR) |
| **Laiko juosta**  • Vasaros laikas | UTC+4 netaikomas |
| **Nepriklausomybė** nuo Portugalijos nuo Jungtinės Karalystės |   1650 m. 1971 m. |
| **Interneto kodas** | .om |
| **Telefono kodas** | 968 |
| **Kirčiavimas** | Omãnas  |

**Omanas** (arab. عُمَان‎ = *ʿUmān*; oficialiai **Omano Sultonatas**, arab. سلْطنةُ عُمان‎ = *Salṭanat ʿUmān*) – valstybė Pietvakarių Azijoje, Arabijos pusiasalio pietryčiuose, prie Arabijos jūros. Pietvakariuose ribojasi su Jemenu, vakaruose – su Saudo Arabija, šiaurės vakaruose – su Jungtiniais Arabų Emyratais. Šiaurės rytuose Omanas prieina prie Persijos įlankos. Šalies sostinė ir didžiausias miestas – Maskatas.

## Etimologija

Šalies pavadinimas kildinamas nuo arabų žodžio *ʿāmin (ʿamūn)*, reiškiančio „apgyvendintas, sėslus“. Tuo norima pabrėžti, kad čia gyvenantys arabai nėra klajokliai (beduinai).

## Istorija

Omano pakrantėse jau IV tūkstantmetyje pr.m.e. buvo uostų. Jie buvo seniausiųjų civilizacijų, egzistavusių Tigro, Nilo, Eufrato ir Indo baseinuose, prekybos tarpininkai.

VII]] a. viduryje kraštas atiteko arabų Kalifatui. Įsigalėjo islamas. 750 m. Abasidams nuvertus Kalifatą valdžiusius Omejadus, Omanas tapo imamų valdoma nepriklausoma valstybe − imamatu. Viduriniais amžiais Omano uostai išlaikė savo reikšmę.

Iki 1515 m. beveik visą Omano pakrantę užgrobė portugalai. 1650 m. imamo *Abu Jaribo* kariuomenė išvadavo šalį, užėmė Ormūzo sąsiaurį ir kai kurias Persijos įlankos salas, dalį Persijos pietryčių pakrantės. XVII a. šeštajame dešimtmetyje Omano imamai pajungė Zanzibarą ir dalį Rytų Afrikos pakrantės.

1792 m. nuo Omano imamato atsiskyrusiose Omano įlankos pakrantėse susikūrė *Maskato sultonatas*. XVIII a. pabaigoje Persijos įlankos ir Ormūzo sąsiaurio pakrantę užėmė vahabitai. Šią teritoriją britai pradėjo vadinti Piratų krantu. XIX a. antroje pusėje Maskatas ir Piratų krantas (vėliau vadintas Sutartiniu Omanu, o nuo 1971 m. nepriklausoma Jungtinių Arabų Emyratų valstybė) tapo D. Britanijos protektoratais.

Išlikusi Omano tvirtovė
1920 m. rugsėjo 25 d. *as Sibo* sutartimi D. Britanijos valdžia ir Maskato sultonas pripažino Omano imamato nepriklausomybę. Po II Pasaulinio karo Omane buvo rasta didelių naftos telkinių. 1955 m. Didžiosios Britanijos ir Maskato sultono Saido ben Teimūro kariuomenės įsiveržė į Omano imamatą ir iki 1959 m. didesniąją jo dalį okupavo.

1970 m. Teimūro sūnus Kabus ben Saidas suvienijo Maskato sultonatą ir Omano imamatą ir paskelbė, kad sukuriamas Omano sultonatas. Buvo pradėti plėsti ryšiai su kitomis valstybėmis, sukurta nacionalinė vyriausybė. Omanas nuo 1971 m. yra JTO narys.

## Politinė sistema

Omano sultono rūmai Maskate
Omane − absoliutinė monarchija.

Valstybės ir vyriausybės vadovas yra sultonas *Kabus ben Saidas* (*Qabūs bin Saīd as-Saīd*), kuris skiria ministrų kabinetą, vadinamą „Divanu“.

Šiandieniniame (2007 m.) Ministrų kabinete yra ir trys moterys ministrės: švietimo, socialinių reikalų ir turizmo srityse.

## Administracinis suskirstymas

Omanas suskirstytas į 4 gubernijas (*muhafazas*) ir 5 regionus (*mintagatus*). Regionai yra skirstomi į provincijas (vilajas). Omano gubernijos ir regionai yra šie:

**Gubernijos Maskatas
* Musandamas
* Dofaras
* Al Buraimis

**Regionai Ad Dachilija
* Al Batina
* Al Vusta
* Aš Šarkija
* Ad Dahira

## Geografija

Omano žemėlapis

Omano plotas − 309 500 km². Išilgai Omano įlankos eina Hadžaro (*Omano*) kalnai (aukščiausias taškas − Šamo kalnas, kuris yra 3353 m aukščio). Tarp kalnų ir Omano įlankos yra siaura *al Batinos* žemuma su oazėmis. Omano pietvakariuose plyti *Dofaro* plynaukštė.

Šalyje auga pusdykumių ir dykumų augalija (į Omano centrinę dalį įsiterpia *ar Rub al Chalijaus* dykumos rytinis pakraštys), kalnuose − savanos, lapus metantys miškai, pievos; oazėse auga datulės, kokoso palmės. Vyrauja kontinentinis tropinis klimatas.

## Ekonomika

Omanas eksportuoja naftą, datules, žuvis, citrusus. Omane yra maisto, cemento pramonės, vamzdžių, plastikų dirbinių gamybos įmonių.

Svarbiausias žemės ūkio augalas − datulės (derlius ~50 000 tonų per metus). Be to, auginama tabakas, liucerna, citrinmedžiai, mangamedžiai, granatmedžiai, bananai, javai. Klajokliai beduinai augina kupranugarius, avis, ožkas.

Omano pakrantėse žvejojama, renkami perlai. Svarbiausi jūrų uostai − Maskatas ir al Matrachas. Netoli Maskato yra *as Sibo* tarptautinis oro uostas.

## Gyventojai

Omano gyventojai
Didžioji Omano gyventojų dalis yra arabai. Kaip ir kitose arabų valstybėse, čia gyvena Indijos, Pakistano ir Irano piliečių, kurių dauguma dirba nekvalifikuotą darbą. Valstybinė šalies kalba yra arabų.

Maždaug 75 % gyventojų yra musulmonai ibaditai. Tai yra daugiausiai Omane paplitusi islamo forma, atskira nuo sunizmo ir šiizmo. Likę gyventojai yra daugiausiai sunitai ir šiitai. Hinduistai, budistai, zoroastriečiai, sikhai, bahajai ir krikščionys ir kitų religijų atstovai sudaro mažiau nei 5 % šalies populiacijos. Daugelis nemusulmonų yra pilietybės neturintys imigrantai iš Pietų Azijos.

Pasak 2003 m. surašymo, 15 m. ir vyresnių žmonių raštingumas šalyje yra 81,4 % (vyrų – 86,8 %, moterų – 73,5 %). Anot 2009 m. apskaičiavimų, vidutinė numatomo gyvenimo trukmė skaičiuojant nuo gimimo Omane yra 74,16 metų (vyrų – 71,87 m., moterų – 76,55 m.). Gyventojų amžiaus struktūra:

* 0-14 metų: 42,7 %
* 15-64 metų: 54,5 %
* 65 metų ir vyresni: 2,8 % (2009 m. apsk.)

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1950 m. ir 2009 m.** |
| **1950 m.** | **1955 m.** | **1960 m.** | **1965 m.** | **1970 m.** | **1975 m.** | **1980 m.** |
| 489 000 | 539 000 | 599 000 | 679 000 | 779 000 | 913 000 | 1 175 000 |
| **1985 m.** | **1990 m.** | **1995 m.** | **2000 m.** | **2005 m.** | **2009 m.** | **-** |
| 1 482 000 | 1 773 000 | 2 131 000 | 2 534 000 | 3 003 000 | 3 418 000 | - |
|

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
|  |

 |

## Kultūra

Omane yra gerai išvystyta juvelyrika. Omano juvelyrai mėgsta gaminti sidabrinius papuošalus, kurie ten labai vertinami.

Tradicinėje Omano architektūroje atsispindi gausybė persiškų ir indiškų elementų. Tarp šiuolaikinio Omano jaunimo populiarus šokis ir naujoji literatūra.

Valstybės diena minima lapkričio 18 d. Tą dieną sultonas Qaboos bin Said švenčia savo gimtadienį.

Ruwi nacionaliniame muziejuje eksponuojama daugybė Omano dailininkų, skulptorių ir kitų menininkų darbų. Tarp kitų žymesnių muziejų yra Omano istorijos muziejus ir sultono Ginklų pajėgų muziejus.

## Kita informacija

* Omano ryšiai
* Omano transportas
* Omano karinės pajėgos
* Omano tarptautiniai santykiai
* Omano šventės

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Omano sultonatas: informacija turistams Archyvuota kopija 2009-02-28 iš Wayback Machine projekto. (anglų, arabų, prancūzų, vokiečių k.)