# Konektikutas

| Konektikutas *Connecticut* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-5) ------ vasaros: (UTC-4) |
|  |
| **Valstybė** |  Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Administracinis centras** | Hartfordas |
| **Apygardos** | 8 |
| **Oficialios kalbos** | anglų |
| **Įkūrimo data** | 1788 m. |
| **Gubernatorius** | Dannel Malloy |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 3 605 597 (29) |
| **Plotas** | 12 542 km² (48) |
|   - vandens % | 12,6 % |
| **Tankumas** (2021) | 287 žm./km² (4) |
| **Aukščiausia vieta** | *Mount Frissell* (726 m) |
|  |
| **ISO 3166-2** | US-CT |
|  |
| **Tinklalapis** | ct.gov |
|  **Vikiteka** | Konektikutas |

**Konektikutas** (angl. *State of Connecticut*) – 5-oji JAV valstija, esanti šalies šiaurės rytuose, Naujojoje Anglijoje. Sostinė – Hartfordas. Plotas – 12,5 tūkst. km².

## Istorija

Dabartinio Konektikuto teritoriją (čia gyveno indėnų gentys) apie 1614-iais pradėjo kolonizuoti olandai, 1633 m. – anglai iš Plimuto kolonijos, vėliau kėlėsi puritonai iš Anglijos.

1638 m. Konektikuto gyventojai priėmė pirmąją konstituciją (galiojo iki 1818 m.).

Nuo 1643 m. jis priklausė Naujajai Anglijai. 1662 m. tapo Britanijos kolonija (karaliaus Karolio II chartija jam suteikta savivalda).

Konektikutas – viena iš 13 kolonijų, kurios 1776 m. pasirašė Jungtinių Amerikos Valstijų nepriklausomybės deklaraciją, o 1788 m. ratifikavo valstybės konstituciją (vadinamoji valstija kūrėja).

1848 m. Konektikute visiškai uždrausta vergija.

Per 1861–65 pilietinį karą Konektikutas rėmė federacinę vyriausybę. XIX–XX a. valstijos ūkis (ypač pramonė) ir kultūra plėtojosi itin sparčiai.

1965 m. priimta nauja konstitucija.

## Geografija

Iš pietų valstiją skalauja Long Ailando sąsiauris. Kranto linija gana raižyta.

Konektikuto teritorijos didesniąją dalį užima Apalačų kalnų šakos. Paviršiaus vidutinis aukštis 150 metrų. Konektikuto šiaurės vakaruose – Takoniko kalnagūbris (aukštis iki 723 m, Friselio kalnas), rytuose – Vaito kalnagūbris. Konektikuto vidurinę dalį užima Konektikuto slėnio žemuma.

Valstijos žemėlapis
Svarbiausios upės – Konektikutas, Husatonikas, Temzė. Telkšo Bantamo ežeras, sudarytas Kandlvudo tvenkinys.

Rūko gobiami Apalačų kalnai Konektikute
Long Ailando sąsiaurio pakrantė Konktikute
Niu Heiveno reginys
Miškai (daugiausia pušynai ir ąžuolynai) užima 60 % Konektikuto teritorijos.

### Klimatas

Pajūryje klimatas jūrinis, Konektikuto slėnio žemumoje – žemyninis. Sausio vidutinė temperatūra nuo –1 °C iki –4 °C, liepos 20–22 °C. Per metus iškrinta 1000–1300 mm kritulių.

## Gyventojai

Miesto gyventojų 88 % (2000 m. duom.). Gyventojų tankis 285 žm./km² (viena tankiausiai gyvenamų JAV valstijų).

2020 m. etninė sudėtis:

* baltieji – 66,6 % (daugiausia anglų, italų, airių, škotų, vokiečių, lenkų, prancūzų kilmės)
* lotynoamerikiečiai – 17,3 % (meksikiečiai, ekvadoriečiai, dominikiečiai)
* afroamerikiečiai – 11,4 %
* azijiečiai – 5,5 %
* indėnai – 1,1 %
* kiti – 2,2 %

### Didžiausi miestai

2020 m. duomenys

* Bridžportas (148,6 tūkst. gyv.)
* Stamfordas (135,4)
* Niu Heivenas (134,0)
* Hartfordas (121,0)
* Voterberis (114,4)
* Norvolkas (91,1)
* Danberis (86,5)
* Niu Britenas (74,1)
* Vest Hartfordas (64,0)

### Lietuviai

Konektikute lietuviai ėmė kurtis XIX a. antroje pusėje. Stambiausia jų kolonija tapo Voterberis, čia jie dirbo žalvario, lempų, laikrodžių fabrikuose. Lietuvių gyveno ir gretimuose miestuose – Niu Britene, Junion Sityje, Nogatake, Meridene, Portlande. Ansonijoje, Bridžporte, Niu Heivene, Branforde lietuviai dirbo metalo apdirbimo dirbtuvėse, uostuose, vėliau ėmė verstis prekyba, XX a. pradžioje kūrė lietuviškas parapijas.

Hartforde ir jo apylinkėse (Bristolyje, Blumfilde, Vindzore, Broud Bruke, Tompsonvilyje, Tolande) dauguma dirbo žemės, ypač tabako, ūkiuose.

Po II pasaulinio karo Konektikuto miestuose ir miesteliuose įsikūrė daugiau lietuvių (1960 m. Konektikute jų buvo 26 035). 1952 m. Hartforde jie įkūrė JAV lietuvių bendruomenės apylinkę, kuri organizavo lietuvius kitose Konektikuto vietovėse. Nuo 1954 m. veikia JAV lietuvių bendruomenės Konektikuto apygarda.

Saulėgrąžų plantacija
## Ekonomika

Konektikute daugiausia pelno gaunama iš gamybos. Valstijoje gaminama tekstilė, laikrodžiai, lėktuvų varikliai ir jų dalys, elektronika, kompiuterinė įranga, sraigtasparniai. Konektikute didelę gamybos dalį sudaro gaminiai kariuomenei. Gaminami šautuvai, amunicija ir atominiai povandeniniai laivai. Valstijos ekonomikoje labai stiprūs finansų, draudimo, nekilnojamojo turto sektoriai.

Konketikute išplėtotas žemės ūkis, labai reikšminga gyvulininkystė. Auginamas tabakas, grybai, obuoliai. Gaudomos įvairios žuvys, kiti jūros produktai. Kasamas akmuo, žvyras, smėlis.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Turizmas Konektikute (anglų k.)