Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Blackstone

Blackstone Group L.P.|  |
| Forma | Akcinė bendrovė |
| Pramonė | Finansinės paslaugos |
| Įkurta | 1985 m. |
| Centrinė būstinė | Niujorkas, JAV |
| Svarbiausi darbuotojai | Stephen Schwarzman |
| Paslaugos | Privatusis kapitalas |
| Darbuotojų | 1440 (2010 m.) |
| Tinklalapis | www.blackstone.com |

**Blackstone Group L.P.** – alternatyvaus turto valdymo bei finansinių paslaugų bendrovė, besispecializuojanti privataus kapitalo, apirboto rizikos fondų, nekilnojamojo turto ir kredito versle. Ji taip pat teikia įvairių finansinių paslaugų konsultacijas, kaip antai patarinėja įmonių susijungimų ir įsigijimų bei jų restruktūrizavimo ir reorganizavimo klausimais, konsultuoja bendroves neviešai platinant vertybinius popierius.

Per pastarajį dešimtemtį „Blackstone“ grupės privataus kapitalo skyrius buvo vienas iš stambiausių investuotojų svertinio išpirkimo sandorių sudarinėjimo atžvilgiu, o jos nekilnojamojo turto padalinys buvo aktyvus komercinio nekilnojamojo turto pirkėjas.

„Blackstone“ buvo įkurta kaip susijungimų ir įsigijimų įmonė 1985 m. Abu įmonės steigėjai prieštai dirbo „Lehman Brothers“ investiciniame banke. Praslinkus keliems dešimtemčiams nuo jos įkūrimo pradžios, „Blackstone Group“ tapo viena iš didžiausių privataus kapitalo įmonių.

2007 m. „Blackstone Group“ įžengė į akcijų biržą viešai išplatinadama $4 milijardų dolerių akcijų emsiją ir tokiu būdu tapo viena iš pirmųjų stambių biržoje listinguojamų privataus kapitalo bendrovių. 2011 m. „Blackstone“ valdo $159 miljardų dolerių vertės turtą.

## Literatūra

* David Carey, John E. Morris. King of Capital: The Remarkable Rise, Fall, and Rise Again of Steve Schwarzman and Blackstone.

## Nuorodos

* Fortune: Wall Street's Hottest Hand Blackstone CEO Steve Schwarzman has built a powerhouse unlike any other. Archyvuota kopija 2021-01-26 iš Wayback Machine projekto.

## Išnašos
# Vokiečių žemaičių tarmė

|  |
| --- |
| Vokiečių žemaičių *Plattdüütsch* |
| Kalbama | Vokietija |
| Kalbančiųjų skaičius | 5 mln |
| Kilmė | Indeuropiečių  germanų   vakarų germanų     **vokiečių žemaičių** |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-2 | nds |
| ISO 639-3 | nds |

**Vokiečių žemaičių** arba **saksų žemaičių tarmė** (vok. *Plattdeutsch* arba *Niederdeutsch*) – vakarų germanų kalba, kuria daugiausiai kalbama šiaurės Vokietijoje ir rytų Nyderlanduose. Ji kildinama iš senosios saksų kalbos.

Anksčiau vokiečių žemaičių tarme buvo kalbama dabartinėje šiaurės Lenkijoje, Kaliningrado srityje ir pietų Lietuvoje. Baltvokiečiai iki dabar kalba vokiečių žemaičių tarme.

## Vokiečiai žemaičiai Europoje ir už jos ribų

Vokiečių žemaičių tarme plačiai kalbama šiaurės rytų Nyderlanduose, šiaurės Vokietijoje (Žemutinėje Saksonijoje, Šiaurės Reine-Vestfalijoje, Hamburge, Brėmene, Šlėzvige-Hošteine, Meklenburge-Pomeranijoje, Saksonijoje-Anhalte ir Brandenburge), pietų Danijoje.

Už Europos ribų šią tarmę galima išgirsti Kanadoje, Jungtinėse Amerikos Valstijose, Meksikoje, Venesueloje, Pietų Afrikos Respublikoje, Vidurinėje Azijoje, Belize, Bolivijoje, Argentinoje, Brazilija, Paragvajuje ir Urugvajuje.
# Orijai

|  Orijai |
| --- |
| Danda jatra apeigos dalyviai pietų Orisoje |
| Gyventojų skaičius | ~34 mln. |
| Populiacija šalyse |  Indija (Odiša) |
| Kalba (-os) | orijų |
| Religijos | hinduizmas |
| Giminingos etninės grupės | bengalai, marathai, halbai ir kt. indoarijai |
|  |
|  **Vikiteka:** | Orijai |

**Orijai** (or. ଓଡ଼ିଆ ଲୋକ = *Oṛiā lok*), utkaliai – Pietų Azijos tauta, gyvenanti Indijoje, daugiausia Odišos valstijoje. Mažesnės bendruomenės gyvena Vakarų Bengalijoje, Džharkhande, Čhatisgarhe, Bangladeše, taip pat indų diasporoje. Populiacija – apie 34 mln. žmonių. Vartoja orijų kalbą (indoarijų kalbų grupė). Dauguma (>90 %) orijų yra hinduistai, yra šiek tiek krikščionių ir musulmonų. Skirstomi į pakrančių orijus (katakus) ir kalnų orijus.

Orijai siejami su „Mahabharatoje“ minimomis Odros ir Utkalos valstybėmis. III a. pr. m. e. gyvavo orijų valstybė Kalinga, bet vėliau buvo užimta Maurijų. Vėliau orijai pateko į keletą vietinių valstybių (Kara, Rytų Ganga ir kt.). XVI a. orijai užkariauti musulmonų, vėliau – Marathų imperijos, britų. 1947 m. orijų žemėse įkurta Orisos valstija.

Svarbiausi verslai – ariamoji žemdirbystė (ryžiai, soros, ankštiniai, kviečiai, cukranendrės, tabakas, medvilnė, kokospalmės), amatai (medžio, akmens, dramblio kaulo apdirbimas, sidabro filigranas), gyvulininkystė. Miestuose dirba pramonėje, paslaugų sferoje.

Gyvenvietės netvarkingo išplanavimo, namai statomi iš molio, turi keletą patalpų. Tradicinė vyrų apranga – dhotis ir marškiniai, moterų – saris, nešioja daug papuošalų. Orijai virtuvėje gausiai naudoja ryžius su daržovėmis ir aštriais padažais, žuvį, avieną, ožkieną.

Vyrauja kastų sistema. Išvystę muzikinę ir šokių tradiciją (populiarūs apeiginiai šokiai – čhau, odisi, mahari, ghumura, dhemsa ir kt.). Tarp orijų ypač paplitęs Džaganathos kultas – Puryje kasmet rengiama didelė rathajatra. Kiti svarbūs religiniai centrai – Lingaradžos šventykla prie Bhubanešvaro ir Konarko saulės šventykla.

* Čhau šokėjai
* Purio rathajatros dalyviai
* Moterys, ruošiančios apeiginį vestuvių patiekalą
* Orijų aktorė Arčita Sahu

## Šaltiniai
# Vakarų Bengalija

| Vakarų Bengalija পশ্চিমবঙ্গ |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Indija |
| **Administracinis centras** | Kolkata |
| **Rajonai** | 19 |
| **Oficialios kalbos** | bengalų |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 99 609 300 |
| **Plotas** | 88 752 km² |
| **Tankumas** (2020) | 1 122 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** | www.wbgov.com |
|  **Vikiteka** | Vakarų Bengalija |

**Vakarų Bengalija** (beng. পশ্চিমবঙ্গ = *Pościm Bônggo*) – Indijos valstija, apimanti 88 752 km² teritoriją, kurioje gyvena 80 milijonų gyventojų (2001), tarp jų 60 milijonų bengalų. Ribojasi su Bangladešu, Nepalu bei Asamo, Sikhimo, Odišos, Džarkhando valstijomis.

## Istorija

|  |
| --- |
| **Bengalijos istorija** |
| *Magadha* |
| Gauda, Vanga, Suhma, Pundra, Samatata, Harikela, Tamralipta |
| Šašankų dinastija > Matsyanyai |
| Pala imperija |
| Sena dinastija > Deva dinastija |
| *Delio sultonatas* |
| Bengalijos sultonatas: |
| Iljų dinastija > Ganeša dinastija > Habši dinastija > Husain Šahi dinastija |
| *Suri dinastija* |
| Muhamad Šahi > Karani dinastija |
| Bengalijos navabai |
| *Britų Indija* |
| Vakarų Bengalija, Bangladešas |

Vakarų Bengalija – politiškai atskirta istorinio Bengalijos regiono dalis. Todėl jos istorija yra visos Bengalijos istorija.

Viktorijos memorialas Kalkutoje
Šis regionas – vienas derlingiausių ir svarbiausių Indijos subkontinente. Jau I tūkst. pr. m. e. čia susiformavo pirmosios arijų valstybės: Anga, Magadha. I tūkst. pr. m. e. II pusėje ir I tūkst mūsų eroje I pusėje būtent Magadha vaidino lemiamą vaidmenį, nes iš čia kilo visą Indiją suvienijusios imperijos, tokios kaip Maurjų imperija ar Guptų imperija.

Nuo VII a. formavosi bengalų kalba ir identitetas. Tuo metu regione klestėjo garsios dinastijos, kurių viena, Pala dinastija, trumpam vėl tapo visos šiaurės Indijos vienytoja.

Bengaliją musulmonai užkariavo XIII a. Mogolų imperijos laikais krašte klestėjo amatai ir prekyba. XV a. pasirodė pirmieji europiečių pirkliai. Anglijos kontrolei kraštas pateko XVIII a.

Po Indijos nepriklausomybės paskelbimo 1947 m. Bengalija buvo padalinta į dvi dalis. Hinduistų vyraujama vakarinė dalis tapo Vakarų Bengalijos valstija, o rytinė musulmoniška – Rytų Pakistanu (Bangladešu).

Tystos upė Vakarų Bengalijoje
## Religijos

* Hinduizmas – 72,5 %
* Islamas – 25 %
* Budizmas
* Krikščionybė

## Didžiausi miestai

* Kolkata – 4,58 mln. gyv. (2001 m.)
* Haora – 1,009
* Durgapuras – 0,49
* Asansolas – 0,48
* Šiliguris – 0,47
* Bhatpara – 0,44

## Taip pat skaitykite

* Bengalija

## Šaltiniai

|  |  |
| --- | --- |
| Indijos valstijos ir teritorijos |  |
|

|  |  |
| --- | --- |
| **Valstijos:** | Andhra Pradešas • Arunačal Pradešas • Asamas • Biharas • Čhatisgarhas • Goa • Gudžaratas • Džharkhandas • Harjana • Himačal Pradešas • Karnataka • Kerala • Madhja Pradešas • Maharaštra • Manipuras • Meghalaja • Mizoramas • Nagalandas • Odiša • Pandžabas • Radžasthanas • Sikimas • Tamil Nadu • Telangana • Tripura • Utarakhandas • Utar Pradešas • Vakarų Bengalija |
| **Teritorijos:** | Andamanų ir Nikobarų salos • Čandigarhas • Dadra ir Nagar Havelis bei Damanas ir Diu • Delis • Džamu ir Kašmyras • Ladakas • Lakšadvipas • Pudučeris |

 |
# Galūnė (kalbotyra)

**Galūnė** – po kamieno einanti kintamoji žodžio pabaigos dalis. Galūnės būdingos fleksinėms kalboms.

Galūnė kinta linksniuojant, asmenuojant, keičiant giminę, skaičių, nuosaką ar laiką. Žodį kaitydami, gauname naują to paties žodžio formą. Iš galūnės matome žodžio giminę, skaičių, linksnį, asmenį, nuosaką, laiką. Kalboje yra nemažai žodžių ir be galūnių.

## Galūnės lietuvių kalboje

1. Sudaromi žodžiai keisdami galūnę dažnai keičia ir šaknies balsį.

*senas – senis, tankus – tankis, stalas – pastalė, stalčius;*

*drįsti – drąsa, gražus – grožis, spausti – įspūdis, sverti – svoris, tęsti – tąsa.*

2. Dėl tarmių poveikio bendrinėje kalboje vartojamos ilgosios (ištisinės) ir trumposios vienaskaitos įnagininko ir vietininko, daugiskaitos naudininko ir įnagininko galūnės. Rašytinei, formaliai kalbai būdingos ilgosios, o sakytinei – trumposios.

*akmenimi – akmenim, manimi – manim, sūnumi – sūnum, širdimi – širdim;*

*kelyje – kelyj, kely, mėlynoje – mėlynoj, pamiškėje – pamiškėj, šulinyje – šuliny;*

*draugams – draugam, šviesioms – šviesiom;*

*aplinkybėmis – aplinkybėm, jaukiomis – jaukiom, seserimis – seserim.*

3. Kintant linksniavimo sistemai, atsiranda vienaskaitos vardininko, kilmininko, įnagininko, daugiskaitos vardininko gretutinių formų.

*mėnuo – mėnulis, mėnuo – mėnesis, šuo – šuva;*

*debesies – debesio, paties – pačio, rudens – rudenio, šuns – šunies, šunio, vagies – vagio;*

*akmenimi – akmeniu, sūnumi – sūnu, širdimi – širdžia;*

*pietūs – pietai, turgūs – turgai.*

4. Kalboje vartojamos gretutinės paprastųjų veiksmažodžių bendraties ir 1 bei 2 asmens formos, sangrąžiniai veiksmažodžiai. Trumposios veiksmažodžių formos taip pat būtingos sakytinei vartosenai. Turėtina omenyje, kad bendraties formantas *-ti* (*-tis, -t*) yra ne galūnė, o priesaga.

*bėgti – bėgt, žymėti – žymėt;*

*puolame – puolam, valgykime – valgykim;*

*eikvokite – eikvokit, galvojome – galvojom;*

*sukuosi – sukuos, nešiesi – nešies.*
# Šridevi

| Šridevi |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas | Śrī Devī Kapūr |
|  |
| Gimė | 1963 m. rugpjūčio 13 d. Šivakašis, Tamilnadas, Indija |
| Mirė | 2018 m. vasario 24 d. (54 metai) Dubajus, JAE |
|  |
| Šalis |  Indija |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
| Žymesni vaidmenys |
| Anju and Manju (ChaalBaaz, 1989 m.) Rajni (Nagina, 1986 m.) Seema (Mr. India, 1987 m.) |
| Apdovanojimai |
| Filmfare geriausia aktorė (1990, 1992; telugų - 1991, tamilų - 1982), Padmašri (2013 m.) |

**Šridevi Kapūr** (hind. श्री देवी कपूर = *Śrī Devī Kapūr*; 1963 m. rugpjūčio 13 d. – 2018 m. vasario 24 d.) – Indijos aktorė, Bolivudo „žvaigždė“, bharat natjam šokėja.

Gimė kaip Šri Ama Janger Ajapan pietų Indijos Tamilnado valstijoje, Šivakašio mieste. Vaikystėje vaidino tamilų, malajalių ir telugų filmuose, 1971 m. už vaidmenį filme „Poombatta“ (ml.പൂമ്പാറ്റ, liet. *Drugys*) gavo Keralos valstybinį filmų apdovanojimą už geriausią vaiko vaidmenį. 1975 m. Šridevi debiutavo Bolivude, filme *Julie*. Nepaisant to, toliau ji daugiausia vaidino Pietų Indijos kine, 1981 m. už vaidmenį filme *Meendum Kokila* buvo apdovanota „Filmfare“ geriausios tamilų filmų aktorės apdovanojimu, o kitais metais gavo tokį patį Tamilnado filmų apdovanojimą už vaidmenį filme *Moondram Pirai*.

Šridevi Bolivude įsitvirtino po vaidmens 1979 m. filme *Solva Sawan*, o vaidmenys filmuose *Tohfa*, *Nagina*, *Mr. India* suteikė jai „superžvaigždės“ statusą. Jos „gyvatės šokis“ filme *Nagina* bei šokis šlapiu sariu ir Čarlio Čaplino imitacija filme *Mr. India* tapo vienais ikoniškiausių Šridevi pasirodymų. 1990 m. ji gavo Filmfare apdovanojimą kaip geriausia aktorė už vaidmenį filme *ChaalBaaz*. Kiti žymūs to laikotarpio jos filmai buvo *Chandni*, *Khuda Gawah* (hindi), *Kshana Kshanam* (telugų). 1997 m. Šridevi suvaidino paskutiniame savo filme *Judaai*. Po to ji ištekėjo už režisieriaus Bonei Kapūro ir savo karjerą kine sustabdė. 2012 m. Šridevi grįžo į ekranus kaip pagrindinė filmo *English Vinglish* veikėja.

2018 m. mirė nelaimingo atsitikimo metu (paskendo vonioje) viešbutyje Dubajuje.

2013 m. Šridevi buvo apdovanota Indijos valstybiniu „Padmašri“ apdovanojimu.

## Nuorodos

* IMDB profilis
* Šridevi „Gyvatės šokis“ filme *Nagina*
# Kalkutos universitetas

|  |
| --- |
| Kalkutos universitetas angl. *University of Calcutta* |
|  |
| Įkurtas | 1892 m. |
| Tipas | Valstybinis |
| Darbuotojų | 5500 (2008 m.) |
| Studentų | 100 000 (2008 m.) |
| Vieta | Kalkuta, Indija |
| Svetainė | www.caluniv.ac.in |

**Kalkutos universitetas** (angl. *University of Calcutta*) – seniausias ir didžiausias Indijos universitetas Kalkutoje.

## Istorija

Kalkutos universitetą 1857 m. vietoje 1827 m. įkurto Hindi ir kitų koledžų įkūrė britai.

## Struktūra

* 55 fakultetai: Chemijos, Edukologijos, Gamtos mokslų, Ekonomikos, Fiziologijos, Jūrininkystės, Istorijos, Knygotyros, Informatikos, Lingvistikos, Matematikos, Medicinos, Muzikologijos, Politologijos, Psichologijos, Sociologijos, Teisės, Zoologijos, Žurnalistikos ir kt.
* 4 mokslo centrai
* 209 koledžai ir mokyklos
* Radiofizikos ir elektronikos institutas
* Branduolinės fizikos institutas
* Žemės ūkio mokslo institutas
* Centrinė biblioteka, įkurta 1908 m., 39 fakultetų ir 2 mokslo centrų bibliotekos
* Observatorija, įkurta 1875 m.
* Indijos menų muziejus, įkurtas 1937 m.

## Žmonės

Universitetą baigė: Mirča Elijadė, Lakšmi Mitalas, Sarvepalis Radhakrišnanas, Satjadžitas Rėjus

Nobelio premijos laureatai: Rabindranatas Tagorė, Čandrasekara Ramanas, Amartja Senas

## Šaltiniai
# Amazon

Amazon|  |
| Forma | akcinė bendrovė |
| Prekybos simbolis | AMZN |
| Pramonė | elektroninė komercija debesų kompiuterija |
| Įkurta | 1994 m. |
| Įkūrėjas (-ai) | Jeff Bezos |
| Centrinė būstinė | Sietlas, Vašingtonas, JAV |
| Padaliniai | Alexa Internet, Audible, Book Depository, Goodreads, The Internet Movie Database, Twitch |
| Tinklalapis | www.amazon.com |

**„Amazon“** – elektroninės komercijos, debesų kompiuterijos bendrovė. „Amazon“ laikoma viena iš kompanijų, labiausiai prisidėjusių prie apsipirkimo internete populiarinimo. Tai viena vertingiausių kompanijų pasaulyje, kurios rinkos kapitalizacija 2022 m. sausio mėn. siekė 1 trln. JAV dolerių.

Džefas Bezosas bendrovę įsteigė 1994 m. Šiuo metu Amazon.com turi atskirus skyrius, veikiančius JAV, Didžiojoje Britanijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Kinijoje, Japonijoje ir kt. bei tiekia savo prekes į daugelį pasaulio šalių.

„Amazon“ savo veiklą pradėjo 1995 m. Pradžioje buvo vykdoma tik knygų prekyba, tačiau netrukus asortimentas buvo išplėstas iki vaizdajuosčių, DVD filmų, muzikos diskų, programinės įrangos, drabužių, maisto, baldų, elektronikos ir kitų prekių. Dabar „Amazon“ teikia televizijos, muzikos, tinklalaidžių transliavimo internetu paslaugas, turi ne vieną dukterinę įmonę („Audible“, „Twitch“, „Wondery“, „Amazon Prime Video“, „Amazon Music“). Be to, „Amazon Web Services“ – džiausias pasaulyje debesų kompiuterijos paslaugų tiekėjas.

Amazon.com savo veiklos pradžioje iš kitų elektroninės komercijos kompanijų išsiskyrė pasirinkta lėto, tačiau nuolatinio augimo strategija. Jos įkūrėjai pirmuosius penkerius metus neplanavo gauti jokio pelno. Tačiau ši strategija pasiteisino, jos dėka Amazon.com, kitaip nei daugybei kitų kompanijų, pavyko išgyventi interneto bendrovių burbulo sprogimą, ir jau po šešerių veiklos metų buvo gautas pirmasis pelnas.

## Išnašos
# Organizacinė-teisinė forma

**Organizacinė-teisinė forma** – organizacijos formos rūšis, įtvirtinta norminiais teisės aktais (pvz., įstatymais, ES reglamentais). Pagal subjektų ypatumus tai gali būti komercinių (pvz., įmonių, bankų), ne pelno siekiančių; viešųjų (pvz., valstybės institucijų) ir privačiųjų organizacijų (pvz., privačių įmonių), įstaigų teisinės formos. Įtvirtinant konkrečią teisinę formą, nustatomi organizacijos dalyviai (nariai, steigėjai), valdymas, turto režimas.

## Įmonių formos

* Akcinė bendrovė
* Uždaroji akcinė bendrovė
* Komanditinė akcinė bendrovė
* Kooperatinė bendrovė
* Ūkinė bendrija: tikroji ūkinė bendrija arba komanditinė ūkinė bendrija
* kt.

## Ne pelno organizacijos

* Politinė partija
* Įstaiga (viešoji įstaiga, viešosios teisės įstaiga)
* Visuomeninė organizacija
* Asociacija.
# Stresas

**Stresas** – visuma apsauginių fiziologinių, psichologinių ir elgesio reakcijų, atsirandančių, kai žmogus *suvokia* harmonijos trūkumą tarp jam taikomų reikalavimų ir jo sugebėjimo tuos reikalavimus patenkinti (vienoje ar keliose gyvenimo srityse). Nuolatinis stresas kenkia sveikatai.

## Priežastys

Stresas gali atsirasti dėl įvairių nepalankių veiksnių, traumų poveikio, įtampos. Stresą sukelia išgąstis, triukšmas, konfliktai šeimoje ar darbe, kasdieniai rūpesčiai, nesaugumo pojūtis, socialinės problemos, įtemptas darbas, nuolatinė skuba, ar netgi oras.

Stresą sukeliančius veiksnius galima suskirstyti į tris grupes:

* Fiziniai - aplinkos veiksniai: chemikalai, vaistai, maistas, tarša, infekciniai mikroorganizmai, triukšmas, trauma, drėgnumas, spinduliavimas, temperatūra, judėjimas.
* Socialiniai - neplanuoti ar nenumatyti bei paprastai neišvengiami traumuojantys įvykiai, kuriems iš anksto nėra kaip pasiruošti, ir kurie atsiranda dėl žmogaus santykių su kitais žmonėmis ir aplinka. Šie veiksniai dažnai yra labai kenksmingi. Pavyzdžiai - mylimo žmogaus mirtis, skyrybos, darbo praradimas, priverstinis persikraustymas, finansinės būklės pasikeitimas.
* Psichologiniai - stiprios ir paprastai neigiamos emocijos, turinčios didelį neigiamą poveikį: baimė, nerimas, panika, jaudinimasis, nepasitenkinimas, priešiškumas ir pasišlykštėjimas. Šie veiksniai gali būti sukelti fizinių ar socialinių veiksnių, tačiau dažnai būna skatinami paties asmens.

Esant kitiems, nei tiesioginiams fiziniams veiksniams, asmens patiriamo streso stiprumas priklauso nuo jo požiūrio ir reakcijos į situaciją. Čia labai kenksmingas įgytas bejėgiškumas (*learned helplessness*) - išankstinis nusistatymas, kad nuo asmens pastangų niekas nepasikeis.

## Pasekmės

Patiriant stresą, pirmiausiai keičiasi elgesys. Galimi tokie pokyčiai – miego, apetito sutrikimai, dažnesnis rūkymas, alkoholio, vaistų vartojimas, pykčio protrūkiai, irzlumas, agresyvumas, verksmingumas. Jei stresas trunka ilgai, žmogus būna pavargęs, prislėgtos nuotaikos, nervingas, neryžtingas, nepajėgia susikaupti, jį kankina nemiga arba, atvirkščiai, jis būna mieguistas. Kartais stresas gali skatinti veiklumą, kūrybiškumą, išradingumą. Tačiau ilgai trunkantis nekontroliuojamas stresas išsekina psichiką bei imuninę organizmo sistemą ir gali tapti įvairių ligų priežastimi, pvz., skrandžio opa, infarktas ar pan.
# Shirley Jane Temple

Shirley Jane Temple, kairėje
**Širlė Džein Templ** (angl. *Shirley Jane Temple*; 1928 m. balandžio 23 d. – 2014 m. vasario 10 d.) – populiariausia Amerikos vaikų aktorė, 1930 metais laimėjusi Oskarų apdovanojimą, stepo šokėja. Suaugusi tapo žymia diplomate. Po didžiulės šlovės 1934 m. miuzikle „Bright eyes“, ji išgarsėjo keliuose filmuose, tapo didžiule žvaigžde didžiosios depresijos metu. Vėliau ji tapo Jungtinių Amerikos Valstijų ambasadore ir diplomate.
# Pasaulietinis humanizmas

Sekuliariojo humanizmo simbolis
**Sekuliarusis humanizmas**, *pasaulietinis humanizmas* – humanistinė filosofija, kuri remiasi mokslu, etika ir teisingumu, ji visiškai atmeta religiją, kaip netinkamą pagrindą, kuriuo remiantis galima būtų daryti sprendimus.

Terminas „sekuliarusis humanizmas“ buvo sugalvotas XX a. tam, kad aiškiai atsiskirti nuo religinio humanizmo.

## Pažiūros ir principai

* **Įsitikinimai turi būti tiriami** – religinės ir politinės dogmos negali būti laikomos absoliučia tiesa.
* **Įrodymai, mokslinis metodas** – kritinis mąstymas priimant žmogui svarbius sprendimus, misticizmo atsisakymas.
* **Pilnatvė, kūrybingumas** – individo ir visos žmonijos gerovės kėlimas.
* **Tiesos paieškos** – naujų duomenų, objektyvios tiesios ieškojimas.
* **Šiapusinis gyvenimas** – rūpinimasis šio, o ne pomirtinio gyvenimo gerove.
* **Etika** – individo laisvės ir atsakomybės kėlimas.
* **Geresnio pasaulio kūrimas** – įsitikinimas, kad besikeičiant idėjomis, remiantis gera valia, tolerancija, galima kurti progresyvesnį ir geresnį pasaulį.

## Didžiausios organizacijos

Norvegijos humanistų asociacija (*Human-Etisk Forbund*), turi 72 000. narių. Rengia nereligines vardo suteikimo, vestuvių ir laidotuvių ceremonijas.

Tarptautinė humanizmo ir etikos sąjunga (*International Humanist and Ethical Union*). Skėtinė organizacija, vienijanti skeptikus, sekuliaristus, laisvamanius, ateistus, racionalistus visame pasaulyje. Įkurta 1952 m. Amsterdame. Organizacija reprezentuoja apie 3 milijonus humanistų iš 100 nacionalinių organizacijų ir 40 šalių, turi patarėjo statusą JTO.

Pagrindiniu savo dokumentu sekuliarūs humanistai laiko „Amsterdamo deklaraciją 2002“.
# Religijos antropologija

**Religijos antropologija** tiria religinių institucijų santykį su kitomis socialinėmis institucijomis, religinių praktikų ir tikėjimų skirtumus tarp kultūrų.

XIX a. kultūrinėje antropologijoje dominavo domėjimasis kultūrine evoliucija. Daugelis antropologų manė, kad yra paprastas skirtumas tarp „primityvių“ ir „modernių“ religijų ir bandė sukurti modelius kaip modernios religijos išsivystė iš primityvių. XX a. daugelis antropologų šį požiūrį atmetė.

Šiuolaikinė religijos antropologija remiasi moderniais teoretikais – Karlu Marksu, Zigmundu Froidu, Emiliu Diurkheimu ir Maksu Vėberiu. Labiausiai domimasi kaip religiniai tikėjimai ir praktika veikia politines ir ekonomines jėgas bei kokios yra religinių tikėjimų ir praktikos socialinės funkcijos.
# Antitrinitoriai

**Antitrinitarizmas** (lot. *trinitas* – trejybė) – krikščionybės doktrina, neigianti Švenčiausiosios Trejybės dogmą, bei Jėzaus Kristaus dieviškumą. Antitrinitoriai Dievą įsivaizdavo kaip vientisą, abstraktų Vienį.

Ankstyvosios antitrinitorių formos:

* arijonai
* gnostikai
* manichėjai
* monarchianistai
* ebonitai
* sebelijonai
* unitoriai
* modalistai

Antitrinitoriams artimos kryptys:

* jehovininkai
* kristadelfai
* mormonai

Atsirado kuriant pagrindines krikščionybės dogmas (II-III a.).
Reformacijos metu tapo vienu radikaliausiu reformacijos judėjimu, plito Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose, Čekijoje, Šveicarijoje. Abiejų Tautų Respublikoje veikę antitrinitoriai – arijonai, socinai.
# Baseinas (hidrologija)

Upės baseino schema
**Baseinas** – teritorija, iš kurios vanduo suteka į bendrą vandens telkinį.

Kiekviena upė ar ežeras turi vandenskyros linijomis ribojamą teritoriją – baseiną, iš kurio visas vanduo suteka į upę ar ežerą.

Baseinas yra pagrindinis vandentvarkos vienetas. Matuojant žemupyje upe atitekantį vandens kiekį ar jo kokybę, galima pasakyti ar nuspėti tame baseine vykstančius procesus. Paprastai baseino kontūrai apibrėžiami topografiniame plane.

Požeminis baseinas taip pat turi vandenskyras, kurios gali nesutapti su topografiniame plane nurodytomis vandenskyromis. Ant baseino paviršiaus iškritę krituliai gali nutekėti paviršiumi, jie gali kauptis dirvožemyje, išgaruoti.

Paprastai baseino vandens balansas gali būti užrašytas formule: WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 .

## Baseinų hierarchija

Pasaulio vandenynų, kai kurių jūrų ir nenuotakūs baseinai
Misisipės baseinas ir jį sudarantys didžiųjų intakų baseinai
Vandens telkinių baseinai sudaro hierarchinę sistemą:

* Aukščiausio lygio baseinais galima laikyti vandenynų baseinus, kurie jungia visų upių, įtekančių į vandenyną, baseinus.
* Žemesnio lygio baseinai yra jūrų baseinai.
* Dar žemesnio lygio baseinai yra į jūras įtekančių upių baseinai. Juos sudaro dar žemesnio lygio baseinai - į jūrą įtekančių upių pirmos eilės intakų baseinai (kaip parodyta iliustracijoje su Misisipės baseiną sudarančių intakų baseinų žemėlapiu). Vis aukštesnės eilės intakai sudaro vis žemesnio lygio baseinus.