Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Laivyba

Klaipėdos jūrų uostas
**Laivyba** arba **laivininkystė** – susisiekimas vandens keliais: jūromis, vandenynais, upėmis, kanalais, ežerais ir tvenkiniais; plaukiojimo laivais teorija ir praktika. Gabenami keleiviai ir kroviniai, taip pat atliekami ūkiniai bei tiriamieji darbai. Informaciją apie laivybos sąlygas teikia signaliniai bokštai, švyturiai ir laivybos ženklai, orientuotis laivakelyje padeda locmanas.

Laivybos idėja kilo dar VI–IV tūkst pr. m. e., pirmieji laivai buvo sukonstruoti Egipte, Mesopotamijoje, Senovės Kinijoje ir Senovės Graikijoje.

## Laivyba Lietuvoje

Svarbiausi vandens keliai Lietuvoje buvo Nemunas ir jo intakai, o Vilniui tapus LDK sostine svarbiausiai vandens keliu tapo Neris. 1697 m. buvo iškastas kanalas Mažojoje Lietuvoje, tarp Gilijos ir Deimenos. XIII a. viduryje pastačius Klaipėdos pilį, šalia pilies veikė Klaipėdos jūrų uostas. Klaipėdos gyventojams 1475 m. suteikus Kulmo teisės privilegiją, Klaipėdos gyventojai galėjo verstis jūrų prekyba ir statyti laivus, Klaipėdos jūrų uostui suteiktas oficialus komercinio uosto statusas. 1923 m. buvo įkurtas Kauno aukštesniosios technikos mokyklos Jūrininkystės skyrius.

## Šaltiniai
# Rifo kalnai

Rifo kalnai
**Rifo kalnai** (berberų kalba:; arab. جبال الريف) – kalnai šiaurės Maroke; Atlaso kalnų dalis. Rifo kalnai išsidėstę lanku prie Viduržemio jūros nuo Gibraltaro sąsiaurio iki Mulujos upės deltos ir iki Feso apylinkių pietuose.

Priklauso Betikos Kordiljeroms, kurių dalis yra ir pietų Ispanijoje. Rido kalnai nėra Atlaso kalnų dalis, bet priskiriami Gibraltaro arkai arba Alborano jūros geologiniam regionui.

## Geografija

Plotas – 1 750 km², ilgis – apie 350 km, plotis – apie 52 km, vidutinis aukštis – 600 m, aukščiausias – 2356 m Tidigino kalnas yra centrinėje Rifo kalnų dalyje (Džebel–Tidigino masyvas). Sniegas čia laikosi nuo spalio iki gegužės mėn.

Rifo kalnai gana jauni, susidarė maždaug prieš 40-45 mln. metų, kaip Atlaso kalnai ir Alpės, kai Afrikos plokštė pajudėjo į šiaurę ir susidūrė su Eurazijos plokšte. Be Rifo kalnų tai pačiai tektoninei struktūrai priklauso Gibraltaro kalnas ir Andalūzijos kalnai (isp. *Cordilleras Béticas*) Pirėnų pusiasalyje. Nuo Vidurinio Atlaso Rifo kalnus skiria, taip vadinami, Tazos vartai, – Sebu upės slėnis.

Rifo kalnai (Maroko šiaurinė dalis)
Rifo kalnai sudaryti daugiausiai iš klinčių, išraižyti daugybės upių slėnių. Landšaftas – Viduržemio jūros pakrančių tipo, labai paveiktas žemės ūkio. Šiauriniai šlaitai apaugę makviu, kamštinių ąžuolų miškais, aukščiau vyrauja spygliuočių – tujų, kadagių, eglių ir kedrų miškai. Pietiniuose Rifo kalnų šlaituose auga sodai.

## Taip pat skaitykite

* Atlaso kalnai

## Nuorodos

* Rifo kalnų regiono nuotraukos Archyvuota kopija 2009-04-10 iš Wayback Machine projekto.
* Šiaurės Maroko žemėlapis
# 112 (telefono numeris)

Europos skubaus iškvietimo telefono numeriu „112“

**112** – skubiosios pagalbos tarnybų telefono numeris, kuris tokiu pačiu principu veikia daugelyje Europos valstybių. Šiuo numeriu pasiekiamas bendrasis pagalbos centras, kuris pagal poreikį informuoja greitąją pagalbą, policiją ar priešgaisrinę tarnybą. Daugelyje šalių už klaidinantį 112 numerio naudojimą gali grėsti baudžiamoji atsakomybė – taip pat, kaip ir už neteisingą kitų pagalbos tarnybų numerių naudojimą.

Europos bendrasis skubios pagalbos numeris sujungia kelias funkcijas: 112 iškviečia policiją, greitąją pagalbą, priešgaisrinę gelbėjimo tarnybą, kurios yra unikaliu būdu kartu pasiekiamos visoje Europoje – kai kuriose šalyse netgi integruotais 112 skubios pagalbos iškvietimo centrais.

## Šalys

112 skubios pagalbos numeris veikia visose 27 Europos Sąjungos valstybėse, taip pat Andoroje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Gruzijoje, Islandijoje, Jungtinėje Karalystėje, Kazachstane, Lichtenšteine, Makedonijoje, Monake, Juodkalnijoje, Norvegijoje, Rusijoje, San Marine, Šveicarijoje, Serbijoje, Turkijoje, Ukrainoje ir Vatikane. Šis telefono numeris taip pat naudojamas Kosta Rikoje, Izraelyje, Naujojoje Zelandijoje, Vanuatu, taip pat Zimbabvėje ir iš dalies PAR. JAV ir Kanadoje skambučiai į 112 numerį nukreipiami į 911 numerį.

Kai kuriose Europos Sąjungos šalyse kiti nacionaliniai skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriai vis dar yra veikiantys.

## 112 naudojimasis mobiliuoju telefonu

Skubiosios pagalbos tarnybų skambutis turi pirmumo teisę – tokiu atveju, kai mobiliojo ryšio tinklas yra perkrautas, kita laisva linija bus panaudota skubios pagalbos skambučiui. Jeigu SIM kortelė neveikia ar neprisijungia prie tinklo, o telefono ekranas rodo, kad galimi tik pagalbos skambučiai, skubios pagalbos skambutis bus perduotas kitam mobilaus ryšio operatoriui. Jeigu SIM kortelės sąskaitos likutis yra nepakankamas, 112 skambutis vis tiek bus galimas.

ES šalyse norint surinkti 112 numerį nereikės atrakinti telefono arba įvesti PIN kodo. Siekiant išvengti netinkamo numerio naudojimo, tam tikrose šalyse (Belgijoje, Italijoje, Rumunijoje, Šveicarijoje, Jungtinėje Karalystėje, Kipre, Vokietijoje) skubios pagalbos skambutis nebus galimas mobiliuoju telefonu be veikiančios SIM kortelės.

## Europos skubios pagalbos numerio diena ir žinomumo lygis

2007 m. Europos Parlamentas nustatė, kad apie bendrąjį skubios pagalbos numerį ir jo naudojimosi galimybes žino per mažai žmonių . 2008 m. tik 22 % visos Europos Sąjungos gyventojų žinojo apie galimybę naudoti 112 numerį . Europos Komisija, Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba pasirašė trišalę rezoliuciją, kurios tikslas – kelti Bendrojo skubios pagalbos numerio žinomumo lygį. 2009 m. vasario 11 diena paskelbta “Europietiškojo 112 diena”. Būtent tą dieną organizuojami renginiai, skirti didinti supratimą apie 112 ir plėsti žinias apie šio numerio tinkamą naudojimą. 2015 m. apie Europoje naudojamą bendrąjį skubios pagalbos numerį žinojo 48 % ES gyventojų. Lietuvoje šis rodiklis siekė 38 %.

## Išnašos
# 1825 m.

**1825** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

* **Balandžio 24** d. – Julius Anusavičius, lietuvių poetas (m. 1907 m.).
* **Lapkričio 19** d. – Pranciškus Butkevičius, Lietuvos knygnešys, kunigas, kanauninkas (m. 1896 m.).

**Nedatuota Vladimiras Andrijauskas, gydytojas, 1863 m. sukilimo rėmėjas, tremtinys (m. 1891 m.).

### Mirtys

**Nedatuota Gabrielius Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos karinis veikėjas (g. 1765 m.).

## Pasaulyje

### Įvykiai

* **Liepos 30** d. – atrasta Maldeno sala (negyvenama sala Ramiojo vandenyno centrinėje dalyje);
* **Rugpjūčio 25** d.:
	+ Bolivija įgyta nepriklausomybę nuo Peru;
	+ Urugvajus paskelbia nepriklausomybę nuo Brazilijos;
* **Rugpjūčio 29** d. – Portugalija pripažino Brazilijos nepriklausomybę.

### Gimtadieniai

* **Balandžio 11** d. – Ferdinandas Lasalis, vokiečių filosofas, lasalizmo pradininkas, politinis veikėjas (m. 1864 m.).
* **Spalio 25** d. – Johanas Štrausas Jaunesnysis, austrų kompozitorius ir dirigentas (m. 1899 m.).
* **Gruodžio 2** d. – Krišjanis Valdemaras, rašytojas, edukatorius, redaktorius, politikas, leksikografas, folkloristikas ir ekonomistas (m. 1891 m.).

**Nedatuota Jasimas bin Muhamadas al Tanis, Šeichas, Kataro emyras ir valdė nuo 1878 m. iki 1913 m. Šeichas laikomas dabartinio Kataro įkūrėju (m. 1913 m.).
* Juh, apačių genties vadas ir karys (m. 1883 m.).
* Victorio, čirikavų apačių čihene būrio vadas, gyvenęs dabartinės Naujosios Meksikos teritorijoje. Kartu su kitais apačių lyderiais ir vadais kovojo su amerikiečiais (m. 1880 m.).

### Mirtys

* **Sausio 8** d. – Elis Vitnis, JAV inžinierius, išradęs medvilnės valymo mašiną (g. 1765 m.).
* **Gegužės 7** d. – Antonio Salieri, kompozitorius (g. 1750 m.).
* **Rugsėjo 28** d. – Barbara Kraft, austrų dailininkė, geriausiai žinoma dėl Volfgango Amadėjaus Mocarto portreto (g. 1764 m.).
* **Gruodžio 1** d. – Imperatorius Aleksandras I, 1801 m. kovo 23 d. iki 1825 m. gruodžio 1 d. Rusijos imperatorius, 1809-1825 m. didysis Suomijos kunigaištis ir 1815-1825 m. Lenkijos karalius (g. 1777 m.).

**Nedatuota Vasilijus Narežnas, rusų rašytojas (g. 1780 m.).

## Nuorodos
# JS Saint-Pierroise

**JS Saint-Pierroise**|  |
| **Pavadinimas** | Jeunesse sportive saint-pierroise |
| **Įkurtas** | 1950 m. |
| **Stadionas** | Stade Michel-Volnay, Sen Pjeras,  Reunjonas |
| **Talpa** | 8 000 |
| **Vadovas** |  nežinoma |
| **Vyr. treneris** |  nežinoma |
| **Lyga** | Régionale 1 Réunion |
| **2025** |  **Čempionai** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|

**Apranga namie** |

**Apranga svečiuose** |

**Trečioji apranga** |

 |

**Jeunesse sportive saint-pierroise** arba **JS Saint-Pierroise** – Reunjono futbolo klubas, įsikūręs Sen-Pjere (pranc. *Saint-Pierre*). Namų rungtynes žaidė Stade Michel-Volnay, talpinančiame 8 tūkst. žiūrovų.

## Istorija

Klubo ištakos siekia 1950 m. Rungtyniavo aukščiausioje lygoje. Daugkartiniai šalies čempionai ir taurės laimėtojai. 1956 m. sezone pirmą kartą klubo istorijoje tapo šalies čempionais.

2025 m. sezone iki paskutiniojo turo „Saint-Denis“ pirmavo čempionate, tačiau paskutinėse rungtynėse išvykoje pralaimėjo varžovams minimalia persvara 0–1 ir liko antroje vietoje. JS Saint-Pierroise rezultatu 2–0 palaužė FC Rivière des Galets ir tapo čempionais 22 kartą klubo istorijoje.

## Pasiekimai

**Régionale 1 Réunion: **Čempionai (22):** 1956, 1957, 1959, 1960, 1961, 1971, 1972, 1973, 1975, 1976, 1978, 1989, 1990, 1993, 1994, 2008, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2025 m.

**Coupe Régionale de France: **Nugalėtojai (13):** 1959, 1962, 1971, 1980, 1984, 1989, 1992, 1993, 1994, 2018, 2019, 2022, 2023 m.

## Sezonai

| Sezonas | Lygmuo | Lyga | Užimta vieta | Nuorodos | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |
| **2026** | **1.** | **Régionale 1 Réunion** | **.** |  |
|  |  |  |  |
| **2025** | **1.** | **Régionale 1 Réunion** | **1.** |  |
|  |  |  |  |
| **2024** | **1.** | **Régionale 1 Réunion** | **4.** |  |
|  |  |  |  |
| **2023** | **1.** | **Régionale 1 Réunion** | **2.** |  |
|  |  |  |  |
| **2022** | **1.** | **Régionale 1 Réunion** | **2.** |  |
|  |  |  |  |
| **2021** | **1.** | **Régionale 1 Réunion** | **4.** |  |
|  |  |  |  |
| **2020** | **1.** | **Régionale 1 Réunion** | **X.** |  |
|  |  |  |  |
| **2019** | **1.** | **Régionale 1 Réunion** | **1.** |  |
|  |  |  |  |
| **2018** | **1.** | **Régionale 1 Réunion** | **1.** |  |
|  |  |  |  |
| **2017** | **1.** | **Régionale 1 Réunion** | **1.** |  |
|  |  |  |  |

## Spalvinė gama

|  |  |
| --- | --- |
| **JS Saint-Pierroise** | **JS Saint-Pierroise** |

|  |  |
| --- | --- |
| **JS Saint-Pierroise** | **JS Saint-Pierroise** |

## Apranga

Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

**nežinomi metai** |

**nežinomi metai** |

**nežinomi metai** |

**nežinomi metai** |

**nežinomi metai** |

**nežinomi metai** |

## Garsesni žaidėjai

Futbolininkai, atstovavę nacionalinėms rinktinėms
*
*
*

## Šaltiniai

## Nuorodos

* [ Oficiali klubo svetainė]
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
# Stade de Reims

**Reimso „Stade“**|  |
| **Pavadinimas** | Stade de Reims-Champagne |
| **Įkurtas** | 1911 m. |
| **Stadionas** | „Auguste Delaune“ stadionas, Reimsas |
| **Talpa** | 25 000 |
| **Lyga** | Ligue 2 |
| **2024–2025** |  *Ligue 1*, 16 vieta |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|

**Apranga namie** |

**Apranga svečiuose** |

**Trečioji apranga** |

 |

**Reimso „Stade“** – Prancūzijos futbolo klubas iš Reimso.

## Istorija

Pavadinimų kaita* 1911 m. – *SS Parc Pommery*
* 1931 m. – *Stade de Reims*

## Spalvinė gama

|  |  |
| --- | --- |
| **Stade de Reims** | **Stade de Reims** |

|  |  |
| --- | --- |
| **Stade de Reims** | **Stade de Reims** |

## Apranga

Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta raudona apranga.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|

**nežinomi metai** |

**2017–2018 m.** |

**2022–2023 m.** |

**2024–2025 m.** |

**2025–2026 m.** |

## Pasiekimai

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **Prancūzijos varžybose laimėti trofėjai(2019-05-16 duomenys)* |  |

 |
| **Varžybos** | **Pasiekimas** | **Kartai** | **Metai** |
| Čempionatas | I vieta | 6 | *1949, 1953, 1955, 1958, 1960, 1962*
 |
| *II vieta* | 3 | *1947, 1954, 1963*
 |
| *III vieta* | 4 | *1948, 1950, 1957, 1961*
 |
| Taurė | Nugalėtojas | 2 | *1950, 1958*
 |
| *Finalininkas* | 1 | *1977*
 |
| Lygos taurė | Nugalėtojas | 1 | *1991*
 |
| *Finalininkas* | 0 |  |
| Supertaurė | Nugalėtojas | 4 | *1955, 1958, 1960, 1966*
 |
| *Finalininkas* | 1 | *1962*
 |

|  |
| --- |
| **Pasiekimai Prancūzijos aukščiausiojoje lygoje nuo 1932 metų.** |
| **Pirmas kartas** | **Paskutinis kartas** | **Sezonų skaičius** | **Aukščiausia vieta** |
|  1945 m. |  2016 m. | 33 | 1 |

## Sezonai

|  |
| --- |
| **Prancūzija** |
| **Sezonas** | **Pirmenybių lygmuo** | **Vieta** | **Taurė** |
| 2016–2017 m. | II | 7 |  |
| 2017–2018 m. | II | 1 |  |
| 2018–2019 m. | I | 8 | 1/32 f.
 |
| 2019–2020 m. | I | 6 |  |
| 2020–2021 m. | I | 14 |  |
| 2021–2022 m. | I | 12 |  |
| 2022–2023 m. | I | 11 |  |
| 2023–2024 m. | I | 9 |  |
| 2024–2025 m. | I | 16  |  |

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali klubo svetainė
# Centras-Luaros Slėnis

| Centras–Luaros Slėnis pranc. *Centre-Val de Loire* oks. *Centre e Vau de Léger* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1) ------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** |  Prancūzija |
| **Administracinis centras** | Orleanas |
| **Departamentai** | 6 |
| **Įkūrimo data** | 1982 |
| **Regiono tarybos prezidentas** | François Bonneau (PS) |
|  |
| **Gyventojų** (2018) | 2 572 853 |
| **Plotas** | 39 151 km² (7) |
| **Tankumas** (2018) | 66 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | FR-CVL |
|  |
| **Tinklalapis** | www.centre-valdeloire.fr |
|  **Vikiteka** | Centras–Luaros SlėnisVikiteka |

**Centras-Luaros Slėnis** (pranc. *Centre-Val de Loire*, oks. *Centre e Vau de Léger*) arba **Centro regionas** (*Région Centre*) – administracinis regionas vidurio Prancūzijoje. Sostinė – Orleanas. Plotas – 39,1 tūkst. km²; 2,57 mln. gyventojų (2018 m.).

Į regioną patenka 6 departamentai:

* Šeras
* Eras ir Luaras
* Endras
* Endras ir Luara
* Luaras ir Šeras
* Luarė

## Didžiausi miestai

* Tūras
* Orleanas
* Buržas
* Blua
* Šatoru
* Šartras

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2016-01-09 iš Portuguese Web Archive
# Respublikonų partija (Prancūzija)

| Respublikonai *Les Républicains* |
| --- |
|  |
| Pirmininkas | Christian Jacob |
| Generalinis sekretorius | Aurélien Pradié |
| Vicepirmininkas | Annie Genevard |
| Grupės pirmininkas NA | Damien Abad |
| Grupės pirmininkas Senate | Bruno Retailleau |
| Įkūrėjas | Nicolas Sarkozy |
| Įkurta | 2015 m. gegužės 30 d. (2015-05-30) |
| Pirmtakė | „Sąjunga už liaudies judėjimą“ |
| Būstinė | 238 Rue de Vaugirard 75015, Paryžius |
| Narių skaičius | 148 862 (2021) |
| Politinė ideologija | Liberalus konservatizmas Krikščioniškoji demokratija Golizmas |
| Politinė pozicija | Centro-dešinė |
| Europos Parlamento grupė | Europos liaudies partija |
| Spalvos |      Mėlyna      Balta      Raudona |
| Nacionalinė Asamblėja | 56 / 577 |
| Senatas | 115 / 348 |
| Europos Parlamentas | 6 / 79 |
| Regionų tarybų pirmininkų | 3 / 17 |
| Departamentų tarybų pirmininkų | 36 / 94 |
| Svetainė |
| republicains.fr |

**Respublikonai** (pranc. *Les Républicains*, LR) – Prancūzijos centro dešiniųjų liberalų-konservatorių politinė partija, daugiausia įkvėpta Šarlio de Golio idėjų. Ji laikosi proeuropietiškų pažiūrų.

Partija buvo įkurta 2015 m. gegužės 30 d. pervadinus „Sąjunga už liaudies judėjimą“ (UMP) partiją, kuri buvo įkurta 2002 m. vadovaujant buvusiam Prancūzijos prezidentui Žakui Širakui.

Respublikonai anksčiau buvo viena iš dviejų pagrindinių politinių partijų Prancūzijos Penktojoje Respublikoje kartu su centro kairiąja Socialistų partija (PS). Po 2017 m. parlamento rinkimų ji išlieka antra pagal dydį partija Nacionalinėje Asamblėjoje (po prezidento E. Makrono partijos „Respublika, pirmyn!“).

LR partija yra Europos liaudies partijos, Centristų demokratų internacionalo ir Tarptautinės demokratų sąjungos narė.

## Rinkimų rezultatai

### Prezidento rinkimai

| Rinkimai | Kandidatas | I turas | II turas |
| --- | --- | --- | --- |
| Balsai | % | Vieta | Balsai | % | Vieta |
| 2017 | François Fillon | 7 212 995 | 20,01 |  3 | — |
| 2022 | Valérie Pécresse | 1 679 001 | 4,79 |  5 | — |

### Parlamento rinkimai

| Rinkimai | I turas | II turas | Vietos | +/− | Poz. | Vyriausybė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsai | % | Balsai | % |
| 2017 | 3 573 427 | 15,77 | 4 040 203 | 22,23 | 112 / 577 |  82 |  2 | Opozicija |
| 2022 | 2 370 811 | 10,42 | 1 447 838 | 6,98 | 61 / 577 |  51 |  4 | Opozicija |
| 2024 | 2 104 918 | 6,57 |  |  |  |  |  |  |

### Europos Parlamento rinkimai

| Rinkimai | Balsai | % | Vietos | +/− |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | 1 920 407 | 8,48 | 7 / 79 |  13 |
| 2024 | 1 783 965 | 7,25 | 6 / 81 |  1 |

## Šaltiniai

## Nuorodos

Oficiali svetainė
# 1135 m.

**1135** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Įvykiai

* **Kovo 10** d. – Alfonsas VII (g. 1105 m. – m. 1157 m.), Galisijos karalius nuo 1111 m., Kastilijos ir Leono karalius nuo 1126 m., karūnuotas Ispanijos imperatoriumi, valdė iki 1157 m. lapkričio 21 d.

### Gimtadieniai

* **Kovo 30** d. – Mošė Maimonidas, žydų filosofas, teologas, rašęs daugiausia arabų kalba (m. 1204 m.).

**Nedatuota Izaokas II Angelas, 1185-1195 ir 1203-1204 m. Bizantijos imperatorius (m. 1204 m.).

### Mirtys

**Nedatuota Milarepa, vienas žymiausių Tibeto jogų ir poetų, vertėjo Marpos Lotsavos mokinys, Tibeto budizmo Kagju mokyklos kūrėjas (g. 1052 m.).

## Nuorodos
# Meras

Londono lordas meras iškilmių drabužiais
**Meras** (lot. *maīor* 'didesnis') – daugelyje valstybių politikas, atliekantis realias arba simbolines vykdomosios valdžios vadovo funkcijas savivaldos objekte, dažniausiai miesto ar rajono savivaldybėje. Tiek pareigų pavadinimas, tiek funkcijos skirtingose šalyse labai skiriasi.

## Istorija

Nors žodžio kilmė ir lotyniška, šis titulas pradėtas naudoti po Romos imperijos žlugimo – barbarai taip vadino savo aukščiausius valdovus.

## Lietuvoje

Iki 2014 metų Lietuvoje vietos savivaldos merą slaptu balsavimu išrinkdavo taryba (per 2 mėn nuo savo išrinkimo), taryba galėdavo merą ir atleisti iš pareigų. 2015 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimuose pirmąkart merai išrinkti tiesiogiai. Meras nustato tarybos darbotvarkes, šaukia tarybos posėdžius, jiems pirmininkauja, koordinuoja tarybos komitetų ir komisijų veiklą, pasirašo tarybos, valdybos sprendimus ir posėdžių protokolus, turi sprendžiamąjį balsą, kai dėl sprendimo tarybos narių balsai pasiskirsto po lygiai, teikia tarybai Finansų ir biudžeto komiteto pirmininko kandidatūrą, atstovauja savivaldybei įvairiais klausimais.

## Išnašos

## Nuorodos

* „Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymas“. *1994 m. liepos 7 d. įstatymas Nr. I-533*. Lietuvos Respublikos Seimas. Nuoroda tikrinta 2026-03-13.