# Kataras

*Kitos reikšmės – Kataras (reikšmės).*

| Kataro valstybėarab. دولة قطر *Dawlat Qaṭar* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vėliava | Herbas |

 |
| **Himnas:**„Taika emyrui“ |
|  Kataras žemėlapyje |
| **Valstybinė kalba** | arabų |
| **Sostinė** ir didžiausias miestas | Doha |
| **Valstybės vadovai**  • emyras  • premjeras  • - |  Tamimas bin Hamadas al Tanis Chalidas bin Chalifa bin Abdulazizas al Tanis - |
| **Plotas**  • Iš viso  • % vandens |  11 581 km2 (158) 0,8 % |
| **Gyventojų**  • 2020  • Tankis |  2 795 484 (139) 176 žm./km2 (76) |
| **BVP**  • Iš viso  • Vienam gyventojui | 2019 273,3 mlrd. $ (58) 60 804 $ (6) |
| **Valiuta** | Kataro rialas (QAR) |
| **Laiko juosta**  • Vasaros laikas | UTC+3 netaikomas |
| **Nepriklausomybė** Paskelbta | nuo Jungtinės Karalystės 1971 m. rugsėjo 3 d. |
| **Interneto kodas** | .qa |
| **Telefono kodas** | 974 |
| **Kirčiavimas** | Katãras  |

**Kataras** (arab. قطر‎ = *Qaṭar*; oficialiai **Kataro Valstybė**, arab. دولة قطر‎ = *Dawlat Qaṭar*) – valstybė Vakarų Azijoje, Arabijos pusiasalio rytinėje dalyje. Pietuose ribojasi su Saudo Arabija, vakaruose, šiaurėje ir rytuose – su Persijos įlanka. Sostinė – Doha.

## Etimologija

Plinijus Vyresnysis I a. viduryje mini šio pusiasalio gyventojus *Catharrei*. Po šimtmečio vietovardį *Catara* mini Klaudijus Ptolemėjus. Nėra aišku, iš kur šis pavadinimas kilęs. Galbūt jis sietinas su žodžiu *muqāṭarah*, reiškiančiu tam tikrą prekybą urmu, arba žodžiu *qiṭār* („karavanas“).

## Istorija

|  |
| --- |
| **Bachreino regiono istorija** |
| Dilmunas, Maganas |
| *Rašidunai > Omejadai > Abasidai* |
| Karmatai |
| Ujunidų dinastija |
| Usfuridų dinastija |
| *Ormuzas* |
| Džebridų dinastija |
| Muntafikų dinastija, Portugalai |
| *Osmanų imperija* |
| Bani Chalidai |
| *Saudo Arabija*, Bahreinas, Kataras, Kuveitas, JAE |

Iki islamo atsiradimo pusiasalyje dominavo įvairios užsienio jėgos, tokios kaip Persų dinastija. Paskutiniosios Persų dinastijos valdymo metu, Kataro pusiasalis buvo įtrauktas į didelį Bahreino regioną.

Islamo eros metu Kataras buvo viena pirmųjų vietų, kur buvo įvestas Islamo tikėjimas. Viduramžiais Kataras buvo daugiau nei priklausomas, mat buvo svarbus centras Persijos įlankos – Indijos vandenyno prekyboje. Čia keitėsi įvairios vietinės ir okupantų dinastijos.

1732 m. iš Kuveito į visą Bachreino regioną migravo klajokliai beduinai Bani chalidai, kurie įsitvirtino Zubaros mieste, esančiame Kuveito teritorijoje. Šis miestas labai greitai tapo svarbiu prekybos centru.

1783 m., pasibaigus Bani chalidų karui su okupantais persais, persai buvo išvyti, o Zubara tapo Bani chalidų centriniu miestu. Tokiu būdu Kataro teritorija kurį laiką buvo įgijusi svarbiausią padėtį Bahreino regione. Po keliolikos metų, 1797 m., Bani chalidų sostinė buvo perkelta į kitas vietas.

Po ilgus amžius trukusio Osmanų ir Britų imperijos dominavimo regione, Kataras tapo nepriklausoma valstybe 1971 m. rugsėjo 3 dieną (tačiau nepriklausomybės diena švenčiama gruodžio 18 dieną).

## Politinė sistema

Katarą valdo šeichai. Čia vyrauja sistema vadinama emyratu – absoliutine monarchija.

## Administracinis suskirstymas

Kataro savivaldybės

Kataras skirstomas į 10 savivaldybių:

1. Dohos savivaldybė الدوحة
2. Guvarija الغويرية
3. Džumalija الجميلية
4. Chauras الخور
5. Vakra الوكرة
6. Rajanas الريان
7. Džarija al Batna جريان الباطنة
8. Šamalas الشمال
9. Um Salalas أم صلال
10. Mesaidas مسيعيد

Statistikos reikmėms savivaldybės papildomai sudalintos į zonas (2004 m. iš viso buvo 97 zonos).

## Geografija

Beveik visą šalies plotą užima dykuma.

Kataras yra šalis šiaurės rytų Arabijos pusiasalyje, prie Persijos įlankos. Pietuose ribojasi su Saudo Arabija. Kataro aukščiausias taškas – Qurayn Abu al Bawl (103 m.) Beveik visą šalies plotą užima dykuma, vakarų pakrantėje esama neaukštų kalnų. Lyja labai retai (kritulių kiekis mažesnis, nei 100 mm per metus) paprastai žiemą, kilus audrai.

## Ekonomika

Kataro sostinė Doha.

Ekonomikos pagrindą sudaro naftos bei gamtinių dujų gavyba ir perdirbimas. Norėdama sumažinti šalies priklausomybę nuo naftos, vyriausybė skatina žvejybą ir žemės ūkį.
Penktame dešimtmetyje mažesnės naftos šalys, kaip Kataras ir Kuveitas, ėmė kviestis darbininkus iš kitų Vidurinių Rytų kraštų, Indijos ir Pakistano. Savo darbo jėgos nebeužteko sparčiai augančiai naftos pramonei. Šiuo metu imigrantų joje daugiau negu vietinių žmonių.

## Demografija

Vietinių arabų kilmės gyventojų ~62 000 (1973); kiti – atvykėliai iš kitų šalių – Irano, Indijos, Pakistano. Dauguma tikinčiųjų musulmonai. 50 % beraščių.

Mirtingumas – vienas mažiausių pasaulyje.

## Kultūra

### Sportas

2022 m. Katare vyko XXII pasaulio futbolo čempionatas.

## Kita informacija

* Kataro ryšiai
* Kataro transportas
* Kataro karinės pajėgos
* Kataro tarptautiniai santykiai
* Kataro šventės

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Informacinis puslapis apie Katarą Archyvuota kopija 2005-02-17 iš Wayback Machine projekto.
* CŽV „World FactBook“ apie Katarą Archyvuota kopija 2008-08-12 iš Wayback Machine projekto.