Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Reiva laikotarpis

|  |
| --- |
| **Japonijos istorija** |
| Paleolitas |
| Džiomon laikotarpis |
| Jajoi laikotarpis |
| Kofun laikotarpis |
| Asuka laikotarpis |
| Nara laikotarpis |
| Heian laikotarpis |
| Kamakura laikotarpis |
| Muromači laikotarpis |
| Momojama laikotarpis |
| Edo laikotarpis |
| Meidži laikotarpis |
| Taišio laikotarpis |
| Šiova laikotarpis |
| Heisei laikotarpis |
| Reiva laikotarpis |
| **Susiję istorijos:** |
| Riūkiū istorija, Hokkaido istorija |

Vyriausiasis kabineto sekretorius Jošihidė Suga laiko rankose plakatą su Reiva laikotarpio pavadinimu
**Reiva laikotarpis** (jap. 令和時代 – *Reiwa jidai*) – Japonijos istorijos laikotarpis, kartu ir japoniška era, prasidėjusi 2019 m. gegužės 1 d., kai imperatorius Akihito Japonijos sostą užleido savo sūnui Naruhito. Laikotarpio pavadinimas parinktas iš Nara laikotarpio poezijos rinkinio „Man'yōshū“. Neoficiali pavadinimo reikšmė yra „gražioji harmonija“.

## Reiva eros metų atitikmenys Grigaliaus kalendoriuje

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reiva | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| Grigaliaus | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 |

## Šaltiniai
# Li Keqiang

| Li Kečiangas (kin. 李克强, pinyin: *Li Keqiang*) |
| --- |
| premjeras |
|  |
| Li Kečiang 2019 m. |
| Gimė | 1955 m. liepos 1 d. Hefėjus, Kinija |
| Mirė | 2023 m. spalio 27 d. (68 metai) Šanchajus, Kinija |
| premjeras |
| Kelintas | 7 |
| Ėjo pareigas | 2013 m. kovo 15 d. – 2023 m. kovo 11 d. |
| Ankstesnis | Ven Dziabao |
| Vėlesnis | Li Čiangas |
|

|  |
| --- |
| vicepremjeras |
| Ėjo pareigas | 2008 m. kovo 17 d. – 2013 m. kovo 15 d. |
| Ankstesnis | Vu Ji |
| Vėlesnis | Žang Gaoli |

 |
|  |
| Partija | Kinijos Komunistų Partija |
|  |
| Išsilavinimas | teisės mokslai, ekonomika |
| Alma mater | Pekino universitetas |

**Li Kečiangas** (kin. 李克强, pinyin: *Li Keqiang*, 1955 m. liepos 1 d. –
2023 m. spalio 27 d.) – Kinijos politikas, buvęs šalies premjeras (nuo 2013 iki 2023 m.), vienas iš Kinijos „penktosios kartos“ lyderių.

## Biografija

Gimė 1955 m. liepos 1 d. Hefėjuje, Anhujaus provincijoje Kinijos komunistų partijos vidutinio rango pareigūno šeimoje. Pats į partiją įstojo 1976 m., Kultūrinės revoliucijos metais priklausė vienai iš jaunimo grupių, kurios iš miestų buvo siunčiamos į kaimiškas vietoves įgyti fizinio darbo patirties. Sugrįžęs įstojo į Pekino universitetą, pabaigė teisės mokslų studijas, vėliau jas tęsė ekonomikos mokslų srityje, apsigynė daktaro laipsnį. Nuo 1980-ųjų aktyviai įsitraukė į Kinijos komunistų jaunimo lygos veiklą, 1982 m. tapo jos Pekino skyriaus vadovu, o vėliau ir pirmuoju sekretoriumi visos šalies mastu. Jaunimo lygoje susipažino su Hu Dzintao, padėjusiu jam daryti tolimesnę politinę karjerą.

1998 m. Li tapo Henano provincijos gubernatoriumi ir šias pareigas ėjo iki 2004 m. Nors provincija jo valdymo metais patyrė spartų ekonominį augimą, tuo pačiu ją krėtė AIDS epidemija dėl nepakankamos priežiūros imant kraujo donorų ir pacientų kraują. Vėliau Li buvo perkeltas į Liaoningo provinciją, ten iki 2007 m. vadovavo komunistų partijos skyriui. 2007 m. buvo išrinktas į Politbiuro nuolatinį komitetą, o 2008 m. paskirtas į vicepremjero pareigas. Nors Hu Dzintao delegavo Li kaip kandidatą į prezidento postą, vidinius rinkimus laimėjo ir Kinijos prezidentu 2013 m. tapo Si Dzinpingas, o Li tais pačiais metais buvo paskirtas į premjero postą.

## Galerija

* 2013 m. su Pietų Korėjos prezidente Pak Kinhė
* 2016 m. su Rusijos prezidentu Vladimiru Putinu
* 2019 m. su Filipinų prezidentu Rodrigo Roa Duterte

## Šaltiniai
# Universal Music Group

Universal Music Group|  |
| Forma | filialas |
| Pramonė | Muzika, pramogos |
| Įkurta | 1934 m. |
| Centrinė būstinė | Santa Monika, Kalifornija, JAV |
| Svarbiausi darbuotojai | Lucian Grainge |
| Savininkas (-ai) | Vivendi |
| Holdingas | Vivendi |
| Tinklalapis | universalmusic.com |

**Universal Music Group (UMG)** – JAV muzikos organizacija, Prancūzijos holdingo „Vivendi“ dalis. „UMG“ būstinė yra Santa Monikoje, Kalifornijos valstijoje. „UMG“ vadinama didžiojo trejeto nare kartu su „Sony Music“ ir „Warner Music Group“ įmonėmis.

## Istorija

Pradžioje „UMG“ priklausė kino industrijos organizacijai „Universal Pictures“. Įmonės pradžia laikoma 1934 m. įkurto „Decca Records“ įmonės filialas JAV. Vėliau „Decca Records“ sujungė JAV ir JK filialus ir taip 1962 m. susikūrė „MCA Inc.“ kompanija.

1990 m. Japonijos įmonė „Panasonic“ įsigijo MCA už 6,59 milijardus JAV dolerių. 1995 m. 80 proc. kompanijos akcijų įsigijo Kanados konglomeratas „Seagram“. 1996 m. pabaigoje MCU buvo pervadinta į „Universal Studios, Inc.“, o vėliau muzikos industrijos filialas „Universal Music Group“. 1998 m. „Seagram“ įsigijo filmų kūrėjų įmonę „PolyGram“, kuri buvo sujungta su „Universal Music Group“.

2004 m. „Universal Studios“ įsigijus „General Electric“ įmonei ir sujungus ją su „NBC“ kanalu, „UMG“ buvo atskirta nuo filmų kompanijos ir palikta muzikos industrijos veikloje.

2006 m. vasarį „UMG“ įsigijo Prancūzijos konglomeratas „Vivendi“ už 1,63 milijardų eurų.

2012 m. „UMG“ įsigijo JK muzikos leidybos įmonę „EMI“.

2018 m. liepos 30 d. „Vivendi“ pranešė parduodanti 50 proc. „UMG“ akcijų.

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Tokuma Shoten

Tokuma Shoten
株式会社徳間書店| Forma | Akcinė bendrovė |
| Pramonė | Leidyba |
| Įkurta | 1954 m. |
| Įkūrėjas (-ai) | Yasuyoshi Tokuma |
| Centrinė būstinė | Šibadaimonas, Minatas, Tokijas, Japonija |
| Produkcija | Žurnalai, manga, knygos, muzikos įrašai, kompiuteriniai žaidimai |
| Tinklalapis | www.tokuma.jp |

**Tokuma Shoten** (jap. 株式会社徳間書店 = *Kabushiki-gaisha Tokuma Shoten*) – Japonijos leidykla. Būstinė įsikūrusi Šibadaimone, Minate, Tokijuje. Buvo viena didžiausių pramogų industrijos leidyklų XX a. paskutinį dešimtmetį. Bendrovė platino muzikos įrašus, kompiuterinius žaidimus, filmus (įskaitant anime), žurnalus, manga ir knygas.

## Istorija

Leidyklą 1954 m. įkūrė Jasujošis Tokuma (徳間 康快). Bendrovei priklausė kino studija „Daiei Motion Pictures“ (įsigyta 1974 m.) ir įrašų studija „Tokuma Japan Communications“ (įsigyta 1972 m.). 2000 m. mirus bendrovės įkūrėjui, šios studijos buvo parduotos.

XX a. 9-ajame dešimtmetyje bendrovė buvo sudariusių sutartį su „Streamline Pictures“, kuriai buvo leista dubliuoti „Studio Ghibli“ filmus anglų kalba, norint juos parodyti „Oneworld“ aljansui priklausančių „Japan Airlines“ skrydžių per Ramųjį vandenyną metu.

1996 m. rugpjūčio mėn. „Disney“ sutarė su „Tokuma Shoten“, jog pastaroji leis „Disney“ platinti „Tokumai“ priklausančios studijos „Studio Ghibli“ animuotus filmus pasauliniu mastu.

## Žurnalai

„Tokuma Shoten“ centrinė būstinė
* *Animage* (アニメージュ, *Animēju*)
* *BestGear*
* *Chara Selection*
* *Famimaga* (ファミリーコンピュータマガジン, *Family Computer Magazine*)
* *Famimaga 64*
* *Famimaga Weekly*
* *Goods Press*
* *Hyper Hobby*
* *LoveBerry (ラブベリー, *RabuBerī*)*
* *Mega Drive Fan*
* *Mondai Shōsetsu* (問題小説)
* *Monthly Asahi Geinō Entame* (月刊アサヒ芸能エンタメ!, *Gekkan Asahi Geinō Entame!*)
* *Monthly Comic Ryū* (月刊COMICリュウ, *Gekkan COMIC Ryū*)
* *Monthly Comic Zenon* (月刊コミックゼノン, *Gekkan Komikku Zenon*)
* *Monthly Manga Voice* (月刊マンガボーイズ, *Gekkan Manga Bōizu*)
* *Monthly Shōnen Captain* (月刊少年キャプテン, *Gekkan Shōnen Kyaputen*)
* *MSX Fan*
* *PC Engine Fan*
* *SF Adventure* (SFアドベンチャー, *Esuefu Adobenchā*)
* *SF Fantasy Ryū* (SF・ファンタジー　リュウ, *Esuefo Fantajī Ryū*)
* *Shokuraku* (食楽)
* *TV Land* (テレビランド, *Terebi Rando*)
* *Weekly Asahi Geinō* (週刊アサヒ芸能, *Shūkan Asahi Geinō*)

## Filmai

* *Nausicaä of the Valley of the Wind* (1984)
* *My Neighbor Totoro* (1988)
* *Only Yesterday* (1991)
* *Porco Rosso* (1992)
* *Pom Poko* (1994)
* *Whisper of the Heart* (1995)
* *Princess Mononoke* (1997)
* *My Neighbors the Yamadas* (1999)
* *Spirited Away* (2001)

## Išnašos
# Cujoši Kitazava

**Cujoši Kitazava**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Cujoši Kitazava |
| Gimimo data | 1968 m. rugpjūčio 10 d. |
| Gimimo vieta | Mačida, Tokijas, Japonija |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | baigęs karjerą |
| **Pozicija** | saugas |
| Klubinė karjera\* |
| 1987–1991 1991–2002 | Honda Tokyo Verdy | 51 (14) 265 (41) |
| Nacionalinė(s) rinktinė(s)\*\* |
| 1991–1999 |  Japonija | 58 (3) |
|

\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų ir įvarčių duomenys {{{ntupdate}}}. |

**Cujoši Kitazava** (g. 1968 m. rugpjūčio 10 d.) – karjerą baigęs japonų futbolininkas, žaidęs saugo pozicijoje. Atstovavo Japonijos rinktinei. Nacionalinėje komandoje žaidė 1991–1999 m., su ja dalyvavo 1992 m. AFC Azijos taurės ir 1995 m. Karaliaus Fahdo taurės turnyruose.

Dirba futbolo rungtynių komentatoriumi.

## Dalyvavimas čempionatuose

| Čempionatas | Rinktinės vieta | Sužaidė rungtynių |  | 00 | 00 | 00 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Žemyno čempionatai** |
| Japonija 1992 | 1 vieta | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 |

## Šaltiniai
# Papūginiai paukščiai

| Psittaciformes |
| --- |
|  *Trichoglossus haematodus haematodus* |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai *( Aves)* |
| Būrys: | Papūginiai paukščiai *( Psittaciformes)* |

 |
| Binomas |
| Psittaciformes Wagler, 1830 |
|
     Papūginių paukščių savaiminis/natūralus paplitimas pasaulyje |

**Papūginiai paukščiai** (*Psittaciformes*) – paukščių (*Aves*) būrys. Papūgos lengvai atskiriamos iš jų didelės galvos, trumpo kaklo ir stipriai riesto snapo. Jų plunksnos kietos, ryškiai žvilgančios, dažniausiai vyraujančios žalios spalvos, kuri slepia lapijoje, su kitų ryškių spalvų dėmėmis. Du kojų pirštai nukreipti į priekį, o du atgal – tokios kojos tinka laipioti medžiais. Lipant ar laikantis snapas dažnai naudojamas vietoj trečios kojos. Sparnai paprastai siauri ir nusmailėję, todėl papūgos gali greit ir manevringai skraidyti.

Gyvena daugumoje šiltų pasaulio vietų, ypač gausu atogrąžų miškuose. Gamtoje papūgos triukšmingos ir draugiškos. Labai nedaug papūgų migruoja, nors jos gali skraidyti gana toli ieškodamos maisto.

Jos nuo seno laikomos nelaisvėje dėl grožio, proto ir gebėjimo išmokti, tai ypač matyti iš žmogaus kalbos pamėgdžiojimo, įskaitant banguotąsias papūgėles (*Melopsittacus undulatus*).

Minta augaliniu maistu – sėklomis, riešutais, vaisiais, nektaru ir žiedais.

## Klasifikacija

Pasaulyje išskiriami 3 antšeimiai su maždaug 375 rūšimis:

* *Cacatuoidea* – Kakadu; 21 rūšis.
* *Psittacoidea* – Tikrosios papūgos; apie 350 rūšių.
* *Strigopoidea* – Naujosios Zelandijos papūgos; 4 rūšys.

## Papūginiai paukščiai Lietuvoje

Lietuvoje stebimi gana retai, o jų statusas priskiriamas prie invazinių paukščių rūšių. Dvi rūšys:

* Kramerio žieduotoji papūga (*Alexandrinus krameri*)
* Paprastoji kalita ( *Myiopsitta monacha*)

## Šaltiniai
# Riedlentė

Riedlentė
**Riedlentė** – platforma su ant ašių esančiais keturiais ratais, naudojama riedlenčių sportui. Riedlentės būna klasikinės, miesto, ilgosios ir hibridinės.

**Klasikinės riedlentės** lenta būna nuo 7,1 iki 8,5 colių pločio ir dažniausiai maždaug 32 colių ilgio. Dažniausiai lentos yra 7 sluoksnių, nors yra ir 8 ir net 9 sluoksnių. Siauresnėmis lentomis lengviau atlikti flip triukus, o platesnės – stabilesnės.

**Miesto riedlentės (kruizeriai)** būna nuo 22 iki 32 colių ilgio, turi užlenktą kicktail galą vienoje lentos pusėje ir yra itin manevringos, tinkamos kelionėms.

**Ilgosios riedlentės (longbordai)** būna nuo 32 iki 48 colių ilgio, turi į stabilias reverse-kinggpin ašis, didelius iki 80 mm diametro ratukus ir skirtos riedėti dideliu greičiu nuo kalno.

**Hibridinės riedlentės** yra klasikinių riedlenčių ir ilgųjų riedlenčių hibridas su gana trumpa 32 colių lenta ir ilgųjų riedlenčių ašimis bei ratukais. Jomis galima greitai riedėti nuo kalno, atlikti gatvės triukus ir manevringai judėti mieste.
# Ibisa

Ibisa tarp Balearų salų
Ibisos kraštovaizdis
**Ibisa** (isp. *Ibiza*, kat. *Eivissa*) – sala Viduržemio jūroje, Ispanijai priklausančio Balearų salyno pietvakariuose, 80 km nuo žemyno kranto. Plotas 571 km². Gyventojų – 113,9 tūkst. (2006 m.). Pagrindinis miestas – Ibisa.

Ibisa – pasaulinės reikšmės kurortinė vietovė, žymi savo naktiniais klubais. Saloje esantis *Ses Salines* gamtos parkas įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

## Sportas

* UD Ibiza – futbolo klubas.
* Ibisos „Can Misses“ stadionas, kurio talpa 4,5 tūkst. žiūrovų.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali Ibisos svetainė
# Valtorna

Valtorna|  |
| Varinis pučiamasis instrumentas |
| Kiti pavadinimai | Prancūzų ragas |
| Hornbostel–Sachs klasifikacija | 423.232 (aerofonas so vožtuvais, garsas išgaunamas lūpų judesiais) |
| Garsų diapazonas |
|  boso rakte: skamba kvinta žemiau, nei parašyta. Senesnėje muzikoje natos boso rakte parašytos oktava žemiau (taigi skamba kvarta aukščiau nei parašyta). |
| Susiję instrumentai |
|
Altinė valtorna – baritoninė valtorna – melofonas – natūrali valtorna – pašto valtorna – saksovaltorna – Vienos valtorna – Vagnerio tūba |
| Muzikantai |
|
Valtornos muzikantų sąrašas (anglų k.) |

**Valtorna** (iš vok. *Waldhorn* 'miško ragas') – varinis pučiamasis (ambušiūrinis) instrumentas. Dar vadinama *prancūzų ragu*.

## Istorija

Nors ištakos siekia labai senus laikus, panašus į dabartinį instrumentas susiformavo apie XVII a. Prancūzijoje, kur juo buvo grojama medžioklėse kaip signaliniu instrumentu. Tada buvo gamintas iš rago. Orkestre naudojamas nuo XVI a. antros pusės. Dabartinę išvaizdą su vožtuviniu mechanizmu įgavo 1815 m.

## Konstrukcija

Ilgas (iki 3,7 m) metalinis vamzdis, sulenktas nedidelio skersmens apskritimu. Viename gale yra pūstukas, pro kurį pučiama. Kitas galas plačiomis žiotimis.

## Vartojimas

Chromatine gama grojama vožtuviniu mechanizmu ilginant arba trumpinant vamzdį.

Grojama simfoniniame orkestre, pučiamųjų orkestre, kameriniuose ansambliuose, solo.

## Kompozitoriai

Pirmieji panaudojimo muzikoje pavyzdžiai – ankstyvosios operos (Lully ir kt.).
Kompozitoriai, rašę valtornoms: Georg Friedrich Händel, Johann Georg Leopold Mozart, Antonio Vivaldi, Ludwig van Beethoven, Joseph Haydn, Wolfgang Amadeus Mozart, Hector Berlioz, Franz Schubert, Robert Schumann, Franz Strauss, Richard Strauss, Carl Maria von Weber, Leonard Bernstein, Benjamin Britten, Francis Poulenc.

## Šaltiniai

* Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, XII t.

## Nuorodos

* Tarptautinės valtornistų asociacijos tinklalapis
# Lelija

| Lilium |
| --- |
|  Miškinė lelija (*Lilium martagon*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Lelijažiedžiai *( Liliidae)* |
| Šeima: | Lelijiniai *( Liliaceae)* |
| Gentis: | Lelija *( Lilium)* |

 |

**Lelija** (*Lilium*) – lelijinių (*Liliaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso daugiametės svogūninės žolės, turinčios kiaušiniškus svogūnus ir stačius lapuotus stiebus. Lapai dažniausiai siauri, bekočiai. Žiedai įvairių spalvų ir dydžio, vienų rūšių nusvirę, kitų statūs, sukrauti kekėse ar išaugę pavieniui. Apyžiedžio lapeliuose yra nektarinės. Vaisius – dėžutė.

Gentyje yra apie 110 laukinių ir dekoratyvinių rūšių. Lietuvoje natūraliai auga miškinė lelija (*Lilium martagon*), o kitos rūšys auginamos darželiuose, kapinėse:

* Raudonoji lelija (*Lilium bulbiferum*)
* Baltoji lelija (*Lilium candidum*)
* Tigrinė lelija (*Lilium lancifolium*)

* Raudonoji lelija
* Baltoji lelija
* Tigrinė lelija
* Lilium 'Matrix'

## Etimologija

Žodis *lelijà* (dar minima kaip *lelijė̃lė, lilijà*) yra skolinys iš lenk. *lilia, lelija*. Šis – per vok. *Lilie* iš lot. *lilium*. Lotyniškas žodis, kaip ir sen. gr. λείριον – skolinys iš Rytų Viduržemio kalbų: plg. kopt. ϩⲗⲏⲣⲓ, ϩⲣⲏⲣⲉ, ϩⲣⲏⲣⲓ = *hlēri, hrēre, hrēri*, egip. *ḥrrt* (‘lelija’), taip pat chamitų *alili, ilili*, alb. *lule*, het. *alil-, alēl* , bask. *uli* (‘gėlė, žiedas’).

## Šaltiniai
# Warner Music Group

Warner Music Group|  |
| Forma | Filialas |
| Pramonė | Muzika **·** pramogos |
| Įkurta | 1958 m. balandžio 6 d. |
| Įkūrėjas (-ai) | Warner Bros. |
| Centrinė būstinė | Niujorkas,  JAV |
| Aptarnaujama teritorija | Visame pasaulyje (išskyrus Rusiją ir Baltarusiją) |
| Svarbiausi darbuotojai | Robert Kyncl |
| Savininkas (-ai) | „Access Industries“ (priklauso 86.3% nuosavybės palūkanų, 99.2% – galios sprendimams) „Tencent“ (1.6%) |
| Darbuotojų | 6,200 (2022 m. duomenimis) |
| Dukterinės įmonės | Arts Music, Inc. Warner Chappell Music 615 Music Warner Records Inc. Warner Classics Warner Music Sweden |
| Tinklalapis | wmg.com |

**Warner Music Group Corp.** (įprastai trumpinama į **WMG**) – JAV tarptautinis pramoginio turinio ir įrašų kompanijų konglomeratas, įsikūręs Niujorke. Jam priklauso tokios sėkmingos ir žinomos įrašų kompanijos kaip „Elektra Records“, „Reprise Records“, „Warner Records“, „Parlophone Records“, „Atlantic Records“, įskaitant vieną didžiausių pasaulyje muzikos platinimo firmų „Warner Chappell Music“.

Savo veiklą vykdo daugiau nei 50 skirtingų pasaulio šalių. Kasmetinė „Warner Music Group“ apyvarta siekia po kelis milijardus, jame dirba daugiau kaip 3,500 darbuotojų. Nuo 2018 m. įsigijęs „Uproxx“ valdo populiarų pramoginį naujienų portalą.

Ši įmonių grupė, drauge su „Universal Music Group“ (UMG) bei „Sony Music Entertainment“ (SME), regima kaip viena didžiausių muzikos industrijoje.

## Išnašos
# Universitetas

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas
Tartu universitetas, aukštoji mokykla Estijoje, vienas iš dviejų Tartu miesto universitetų
 *Kitos reikšmės – Universitetas (reikšmės).*
**Universitetas** (nuo lot. *universitas* – visuma) – organizacija (aukštoji mokykla), kurioje siekiama laisvai dėstyti ir vystyti visas mokslo šakas, nepriklausomai nuo praktinio pritaikymo, turinti plačią autonomiją (savivaldą) su vyriausybės kontrole, bei suteikianti studijuojantiems platų užsiėmimų pasirinkimą.

Universitetų gimimo data laikomi 1215 m., kai popiežiaus legatas Paryžiuje paskelbė, o popiežius patvirtino pirmąjį statutą.

## Istorija

Europoje pirmuoju universitetu laikomas Italijoje įsteigtas Bolonijos universitetas (1088 m.).

Pirmasis Lietuvos universitetas – Vilniaus universitetas įkurtas 1579 m.

## Struktūra

Universitetus sudaro fakultetai – padaliniai, sudarantys kaip ir atskirą aukštąją mokyklą, kur dėstoma nustatyti mokslai.

Henrio Mintsbergo teigimu, universitetai dažnai turi organizacinės struktūros konfigūraciją, vadinamą profesionalia organizacija. Jai būdinga, kad funkcionavimo dalis didelė, susidedanti iš profesionalų, koordinuojama per apmokymą, turi plačią autonomiją. Tokioje struktūroje taip pat daug tarnautojų, maža vidurinės grandies vadovų, maža technostruktūra. Profesionalai dalyvauja ir administraciniame darbe, tad tokioje organizacijoje dažnai esama įvairių komitetų.

## Išnašos

Vikižodynas
Vikicitatos
# Face Yourself

| *Face Yourself* |
| --- |
|  |
| BTS studijinis albumas |
| Išleistas | 2018 m. balandžio 4 d. |
| Žanras | * hiphopas
* j-pop
 |
| Trukmė | 44:19 |
| Įrašų kompanija | * Big Hit
* Def Jam
* Virgin
 |
| BTS chronologija |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „Love Yourself: Her“ (2017) | **„Face Yourself“** (2018) | „Love Yourself: Tear“ (2018) |

 |

**„Face Yourself“** – trečiasis japoniškas studijinis ir penktasis studijinis Pietų Korėjos vaikinų grupės BTS albumas. Albumas išleistas 2018 m. balandžio 4 d. Albumą sudaro japoniškos dainų iš albumo „Wings“ (2016) bei „Love Yourself: Her“ (2017) EP, ir trys nauji japoniški takeliai: „Don’t Leave Me“, „Let Go“ bei „Crystal Snow“. Albumas debiutavo 43 Billboard 200 albumų sąrašo vietoje ir tapo trečiuoju aukščiausią vietą jame užėmusiu japonišku albumu sąrašo istorijoje.

## Dainų sąrašas

### Originali versija

Visų dainų prodiuseris ir autorius KM-MarkIt.

| Nr. | Pavadinimas | Trukmė |
| --- | --- | --- |
| 1. | „Intro: Ringwanderung“   | 1:26 |
| 2. | „Best of Me (japoniška ver.)“   | 3:47 |
| 3. | „Blood Sweat & Tears (japoniška ver.)“   | 3:36 |
| 4. | „DNA (japoniška ver.)“   | 3:43 |
| 5. | „Not Today (japoniška ver.)“   | 3:53 |
| 6. | „MIC Drop (japoniška ver.)“   | 3:58 |
| 7. | „Don't Leave Me“   | 3:47 |
| 8. | „Go Go (japoniška ver.)“   | 3:57 |
| 9. | „Crystal Snow“   | 5:23 |
| 10. | „Spring Day (japoniška ver.)“   | 4:36 |
| 11. | „Let Go“   | 4:59 |
| 12. | „Outro: Crack“   | 1:14 |
| **44:19** |

### Riboto leidimo versija A·B

|
Face Yourself Blu-ray + DVD versija |
| --- |
| Nr. | Pavadinimas | Trukmė |
| 1. | „Blood Sweat & Tears vaizdo klipas (japoniška ver.)“   |   |
| 2. | „MIC Drop vaizdo klipas (japoniška ver.)“   |   |
| 3. | „MIC Drop vaizdo klipas (japoniška ver.) (šokių versija)“   |   |
| 4. | „Dokumentinis filmas Japonija 5 dienos“   |   |
| 5. | „DNA (gyvai iš renginio Jokohamos arenoje)“   |   |
| 6. | „MIC Drop (gyvai iš renginio Jokohamos arenoje)“   |   |
| 7. | „Nuotraukų albumo bei albumo viršelio fotosesija“   |   |
# Permainų knyga

**Yijing** (kin.trad.: 易經; supapr.: 易经; pinyin: Yì Jīng; dar rašoma I Jing, Yi Ching, Yi King, I Ching), **Idzingas**, **Permainų knyga** arba **Permainų kanonas** - vienas seniausių klasikinių filosofinių veikalų Kinijoje. "Permainų knygoje" išdėstyta senovinė kosmologinė-filosofinė sistema, sudaranti kinų kultūros pagrindą. Knygą sudaro simboliai (heksagramos), jų paaiškinimai ir komentarai.

Tradiciškai sakoma, kad "Permainų knygai" pagrindus padėjo legendinis kultūrinis herojus Fusi (*Fuxi*): jam apsireiškė aštuonios trigramos. Dabar nustatyta, kad knyga negalėjo būti sudaryta anksčiau nei Vakarų Džou laikais, galbūt apie IX a. pr. m. e. Nors tradiciškai "Dešimties sparnų" (十翼 shí yì) "Permainų knygos" komentarai priskiriami Konfucijui, jie ko gero buvo sudaryti Kariaujančių valstybių periodo pabaigoje, gal net Vakarų Han laikais.

"Permainų knygos" pagrindą sudaro 64 iš šešių ištisinių ir pertrauktų linijų (爻 yáo) sudaryti simboliai - heksagramos (卦 guà). Ištisinės linijos atitinka Jang, pertrauktos - In. Heksagramas taip pat galima padalinti į trigramas - trijų linijų darinius. Tradiciškai manoma, kad iš pradžių atsirado trigramos, vėliau - heksagramos, tačiau archeologiniai duomenys leidžia spėti, kad buvo atvirkščiai. Kiekviena heksgrama atspindi vieną būseną kismo procese. Būrimo praktikose heksagramos gaunamos metant kraujažolės stiebelius, taip pat naudojama ir kitų metodų. Knygoje kiekviena heksagrama yra paaiškinta, jai apibūdinti parinktas aforizmas.
# Penktadienis

**Penktãdienis** – savaitės diena tarp ketvirtadienio ir šeštadienio. Daugumoje šalių, kuriose darbo savaitė turi penkias dienas, penktadienis yra paskutinė darbo diena ir savaitgalio atsipalaidavimo pradžia.

## Penktadienis religijoje

Krikščionys per Adventą (apytiksliai keturias savaites iki Kalėdų) ir per Gavėnią (nuo Užgavėnių iki Velykų), pasninkauja. Islamo šalyse penktadienis yra šventoji diena. Judaizme (žydų tikėjime) šabas (šventa diena) prasideda nuo penktadienio saulėlydžio ir tęsiasi iki saulėlydžio šeštadienį.

## Juodasis penktadienis

Jei mėnesio 13 diena yra penktadienis, tai ši diena laikoma nesėkmių diena. Žmonės, kurie tiki prietarais, šią dieną vengia kur nors eiti, saugosi nesėkmių. Ypač nesėkminga diena laikoma sausio 13-osios dienos penktadienis[reikalingas šaltinis].

## Etimologija

Terminą „penktadienis“ sukūrė kalbininkas Jonas Jablonskis.

## Šaltiniai

 **Savaitės dienos** [slėpti]

Pirmadienis · Antradienis · Trečiadienis · Ketvirtadienis · Penktadienis · Šeštadienis · Sekmadienis
# Kalambūras

**Kalambūras** (pranc. *calembour*) – netikėtas žodžių žaismas, pagrįstas jų garsiniu panašumu, sukeliantis komišką įspūdį.

Kalambūras – smulkiosios tautosakos žanro, komiškojo atsakymo į pasisveikinimą ar padėką, svarbiausias elementas: „Gers ryts!“ – „Lipk ant plyts!“; „Ačiū!“ – „Penkias eiles apie pečių!“

Poetai kalambūrą vartoja norėdami kūriniui suteikti ekspresijos, žaismingumo, netikėtų spalvų.