Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 2012 m. Prancūzijos prezidento rinkimai

|  |
| --- |
| ← 2007  2017 → |
| 2012 m. Prancūzijos prezidento rinkimai |
| 2012 m. balandžio 22 d. (2012-04-22) (I turas) 2012 m. gegužės 6 d. (2012-05-06) (II turas) |
|  |  |  |  |
|  |  |  |  |
| Kandidatas | **François Hollande** | Nicolas Sarkozy |
| Partija | PS | UMP |
| Rinkėjų balsų | **18 000 668** | 16 860 685 |
| Santykis | **51,6%** | 48,4% |
|  |  |  |
|  |
| Antrojo turo rezultatų žemėlapis pagal regionus ir departamentus |
| **Tuometinis prezidentas**
Nicolas Sarkozy
UMP

**Išrinktasis prezidentas**
François Hollande
PS
 |

**2012 m. Prancūzijos prezidento rinkimai** (pranc. *Élection présidentielle française de 2012*) – dešimtieji eiliniai Prancūzijos prezidento rinkimai, kurie vyko 2012 m. balandžio 22 ir gegužės 6 d. Tuometinis prezidentas Nikola Sarkozi kandidatavo antrai penkerių metų kadencijai, kuriai pagal Prancūzijos Konstituciją jis turėjo teisę.

Pirmasis turas baigėsi Fransua Olando ir Nikola Sarkozi patekimu į antrąjį turą, nes nė vienas iš jų negavo daugumos balsų pirmame ture. F. Olandas laimėjo antrąjį rinkimų turą, surinkęs 51,64% balsų, tuo tarpu N. Sarkozi surinko 48,36% balsų.

Po prezidento rinkimų birželį vyko parlamento rinkimai.

## Apklausos

Pirmas turas

Antras turas

## Rezultatai

I turo rezultatai pagal komunas.  François Hollande  Nicolas Sarkozy  Marine Le Pen  Jean-Luc Mélenchon  François Bayrou  Eva Joly  Nicolas Dupont-Aignan  *Lygus rezultatas*
II turo rezultatai pagal komunas.  François Hollande  Nicolas Sarkozy

**2012 m. Prancūzijos prezidento rinkimų rezultatų suvestinė**| Kandidatas | Partija | I turas | II turas |
| --- | --- | --- | --- |
| Balsai | % | Balsai | % |
|  | **François Hollande** | **Socialistų partija** | **PS** | **10 272 705** | **28,63** | **18 000 668** | **51,64** |
|  | Nicolas Sarkozy | Sąjunga už liaudies judėjimą | UMP | **9 753 629** | **27,18** | 16 860 685 | 48,36 |
|  | Marine Le Pen | Nacionalinis frontas | FN | 6 421 426 | 17,90 |  |
|  | Jean-Luc Mélenchon | Kairiųjų frontas | FG | 3 984 822 | 11.10 |
|  | François Bayrou | Demokratinis judėjimas | MoDem | 3 275 122 | 9,13 |
|  | Eva Joly | Europos Ekologija – Žalieji | EELV | 828 345 | 2,31 |
|  | Nicolas Dupont-Aignan | Kelkis, Respublika | DLR | 643 907 | 1,79 |
|  | Philippe Poutou | Naujoji antikapitalistinė partija | NPA | 411 160 | 1,15 |
|  | Nathalie Arthaud | Darbininkų kova | LO | 202 548 | 0,56 |
|  | Jacques Cheminade | Solidarumas ir progresas | SP | 89 545 | 0,25 |
|  |
| Iš viso | 35 883 209 | 100 | 34 861 353 | 100 |
|  |
| Galiojantys balsai | 35 883 209 | 98,08 | 34 861 353 | 94,18 |
| Tušti ir negaliojantys balsai | 701 190 | 1,92 | 2 154 956 | 5,82 |
| Aktyvumas | 36 584 399 | 79,48 | 37 016 309 | 80,35 |
| Nedalyvavę | 9 444 143 | 20,52 | 9 049 998 | 19,65 |
| Turintys balsavimo teisę | 46 028 542 |  | 46 066 307 |  |
|  |
|
Oficialūs Konstitucinės Tarybos paskelbti rezultatai – I turo rezultatai  **·**  II turo rezultatai |

## Šaltiniai
# FIFA

**Fédération Internationale de Football Association**|   |
| **Moto** | Žaidimui. Pasauliui. (angl. *For the Game. For the World*) |
| **Įkurta** | 1904 m. gegužės 21 d. |
| **Tipas** | Sporto federacija |
| **Būstinė** | Ciurichas, Šveicarija |
| **Narių skaičius** | 211 nacionalinių asociacijų |
| **Oficialios kalbos** | prancūzų, anglų, ispanų, vokiečių, rusų, arabų |
| **Prezidentas** | Gianni Infantino |
| **Dukterinės organizacijos** | AFC CAF CONCACAF CONMEBOL OFC UEFA |
| **Oficiali svetainė** | www.fifa.com |

**Fédération Internationale de Football Association** (liet. *Tarptautinė futbolo federacija*), dažniausiai žinoma akronimu **FIFA** – tarptautinė futbolo, salės futbolo ir paplūdimio futbolo valdančioji organizacija. Jos narės yra 211 nacionalinės asociacijos (Jungtines Tautas sudaro 193 valstybės narės). FIFA būstinė yra Ciuriche (Šveicarija), o federacijos prezidentas nuo 2016 m. – Gianni Infantino. FIFA atsakinga už svarbiausių tarptautinių futbolo turnyrų (pagrindinis iš jų – pasaulio čempionatas) organizavimą.

FIFA buvo sukurta 1904 m. kaip organizacija, turėjusi prižiūrėti Belgijos, Danijos, Prancūzijos, Vokietijos, Nyderlandų, Ispanijos, Švedijos ir Šveicarijos futbolo asociacijų veiklą. Šiuo metu FIFA priklauso 209 nacionalinės asociacijos, kurios kiekviena privalo priklausyti vienai iš šešių pasaulio futbolo konfederacijų.

Nors FIFA futbolo taisyklių nekuria (tuo rūpinasi Tarptautinė futbolo asociacijų valdyba), ji yra atsakinga už futbolo renginių ir varžybų rengimą bei jų reklamavimą. Pastaroji veikla generuoja FIFA pajamas iš reklamos. 2022 m. organizacijos pajamos sudarė 5,8 milijardo JAV dolerių.

Pastaruoju metu tarptautiniai žurnalistai tyrėjai bei teisėtvarkos institucijos apkaltino FIFA narius, kai kurių konfederacijų buvusius vadovus bei FIFA vykdomasis komiteto narius sukčiavimu, reketu ir pinigų plovimu, kai viešai buvo iškeltos 2015 m. FIFA korupcijos bylos.

Nuo 1930 m. kas ketveri metai FIFA organizuoja pasaulio vyrų, nuo 1991 m. ir pasaulio moterų čempionatus.

Lietuva įstojo į FIFA 1923 m., 1944 m. jos narystė buvo suspenduota, 1991 m. atkurta.

## Struktūra

* AFC – Azija
* CAF – Afrika
* CONMEBOL – Pietų Amerika
* CONCACAF – Šiaurės Amerika, Centrinė Amerika ir Karibų jūros šalys
* OFC – Okeanija
* UEFA – Europa

## Nuorodos

* UEFA-COEFFICIENTS.COM – FIFA World Ranking, Champions League and Europa League statistics
* Oficiali svetainė

## Pastabos

## Šaltiniai
# Islandijos vėliava

Pilietinė Islandijos vėliava. Proporcijos: 25:18
 Valstybinė Islandijos vėliava. Proporcijos: 37:18)
Prezidento Islandijos vėliava. Proporcijos: 37:18)
Ankstesnė neoficiali vėliava *Hvítbláinn*, naudota islandų respublikonų apie 1900. Labai panašų dizainą vėliau pritaikė Šetlando salos.
**Islandijos vėliava** – mėlyname stačiakampiame fone raudonas skandinaviškas kryžius, aprėmintas balta fimbra.

Oficialiai aprašyta įstatyme Nr. 34, kuris buvo priimtas 1944 birželio 17, nepriklausomybės dieną.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Pilietinė islandų vėliava yra mėlyna kaip dangus su sniego baltumo kryžiumi ir liepsnojančiai raudonu kryžiumi viduje balto kryžiaus. Kryžiaus atšakos tęsiasi iki pat vėliavos krašto. Jų jungtinis plotis yra 2/9, raudono kryžiaus 1/9 viso vėliavos pločio. Mėlyni plotai yra stačiakampiai, jų kraštinės yra lygiagrečios viena kitai, išoriniai stačiakampiai yra tokio paties pločio kaip ir vidiniai (tie, kurie arčiau kabinimo vietos), bet dvigubai ilgesni. Pločio ir ilgio santykis 18:25.
Valstybinė vėliava (*Tjúgufáni*) skiriasi nuo pilietinės: išoriniai stačiakampiai tris kartus ilgesni nei pakėlimo pusės ir praskelti gale, nukirpti tiesiai nuo kraštinių kampų link centro. Kampai iškirpti taip, kad raudonas kryžius lieka vertikalus. *Tautinės islandų vėliavos ir valstybės ženklo įstatymas* |  |

## Istorija

Pilietinė Islandijos vėliava neoficialiai buvo naudojama nuo 1913. Oficialiai priimta 1915 birželio 19, tam, kad reprezentuotų Islandijos teritoriją Danijos sudėtyje ir buvo naudojama jūroje nuo 1918 gruodžio 1. 1944 tapo nepriklausomos respublikos simboliu. Kaip ir kiti skandinaviški kryžiai, jis buvo paremtas Danijos vėliava. (Ji taip pat naudoja atvirkštines spalvas nuo Norvegijos vėliavos, šalimi, su kuria Islandija turi giminingus ryšius).

## Nuorodos

* Islandijos vėliava Archyvuota kopija 2006-10-16 iš Wayback Machine projekto. **(**angl.**) Islandijos vėliava **(**angl.**) Vexilla-Mundi

**Europos valstybių vėliavos**

|  |
| --- |
|
Airija · Albanija · Andora · Armėnija · Austrija · Azerbaidžanas · Baltarusija · Belgija · Bosnija ir Hercegovina · Bulgarija · Čekija · Danija · Didžioji Britanija (JK) · Estija · Graikija · Gruzija · Islandija · Ispanija · Italija · Juodkalnija · Kazachstanas · Kipras · Kroatija · Latvija · Lenkija · Lichtenšteinas · Lietuva · Liuksemburgas · Makedonija · Malta · Moldavija · Monakas · Norvegija · Nyderlandai · Portugalija · Prancūzija · Rumunija · Rusija · San Marinas · Serbija · Slovakija · Slovėnija · Suomija · Švedija · Šveicarija · Turkija · Ukraina · Vatikanas · Vengrija · Vokietija |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Herbai |