# 2026 m. Irano karas

| 2026 m. Irano karas |
| --- |
| Priklauso: Izraelio–Irano karas |
|
Smūgių vietos:
✖ Izraelis ir Jungtinės Valstijos
● Iranas, Hezbollah ir Liaudies mobilizacijos pajėgos

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Data | 2026 m. vasario 28 d. – (tęsiasi) |
| Vieta | Iranas bei Persijos įlankos regionas |
| Rezultatas | Nukautas Ali Chamenėjus; konfliktas tęsiasi. |

 |
| Konflikto šalys |
|  Izraelis  Jungtinės Amerikos Valstijos **Tik gynybinės operacijos:**
 Azerbaidžanas
 Bahreinas
 Prancūzija
 Graikija
 Irakas
 Irako Kurdistanas
 Jordanija
 Kuveitas
 NATO
 Turkija
 Nyderlandai
 Omanas
 Kataras
 Saudo Arabija
 Jungtiniai Arabų Emyratai
 Jungtinė Karalystė (Akrotiris ir Dekelija)  |  Iranas  Hezbollah Liaudies mobilizacijos pajėgos  Irako islamo pasipriešinimas  Islamo grupė (nuo kovo 4 d.) |
| Vadovai ir kariniai vadai |
| **Politinė vadovybė:**
 Benjaminas Netanjahu
 Donaldas Trampas
**Karinė vadovybė:**
 Izraelis Kacas (gynybos ministras)
 Ejalis Zamiras (IDF vyriausiasis štabo viršininkas)
 Pitas Hegsetas (JAV gynybos sekretorius)
 Denas Keinas (JAV Jungtinio štabų vadų komiteto pirmininkas) | **Politinė vadovybė:**
 Ali Chamenėjus †
 Modžtaba Chamenėjus
 Masudas Pezeškianas (prezidentas)
 Golamas Hoseinas Mohsenis-Ežėjus (vyriausiasis teisėjas)
 Alireza Arafis (dvasininkas; tarybos narys)
**Karinė vadovybė (nukauti per smūgius):**
 Abdolrahimas Musavis (ginkluotųjų pajėgų štabo viršininkas) †
 Mohamadas Pakpūras (IRGC vadas) †
 Azizas Nasirzadė (gynybos ministras) †
 Alis Šamchanis (patarėjas) †
**Hezbollah:**
 Naimas Kasemas (Hezbollah lyderis) |
| Nuostoliai |
|  žuvę 12 žmonių (tarp jų – 2 kariai Pietų Libane)  žuvę 7 JAV kariai  žuvę 2 žmonės  žuvę 6 žmonės (iš jų – 2 per Irano atakas, 2 VRM pareigūnai ir 2 kariai)  žuvęs 1 žmogus (sviediniui pataikius į tanklaivį prie Maskato)  žuvę 2 žmonės  žuvę 6 žmonės  žuvęs 1 karininkas, keli kariai sužeisti (ataka Irako Kurdistane) |  žuvę bent 1 270–1 332 žmonės (skirtingi Irano oficialūs pateikiami duomenys; neaišku, ar į šį skaičių įtraukti mažiausiai 104 žuvusieji per JAV smūgį Irano karo laivui prie Šri Lankos krantų)  žuvę bent 30 žmonių (dauguma – Liaudies mobilizacijos pajėgų nariai)  žuvę bent 687 žmonės |

**2026 m. Irano karas** – karinis konfliktas, prasidėjęs 2026 m. vasario 28 d., kai Izraelis ir JAV inicijavo operaciją prieš Iraną. Izraelio pareigūnai ją apibūdino kaip „prevencinį smūgį“ siekiant pašalinti grėsmes, susijusias su Irano branduoline ir balistinių raketų programomis.
Po pradinių smūgių Iranas surengė atsakomąją atakų bangą prieš Izraelį ir JAV objektus regione; tarptautinėje erdvėje įvyko skubūs diplomatiniai svarstymai, įskaitant JT Saugumo Tarybos posėdį.

## Priešistorė

2026 m. vasarį JAV ir Iranas atnaujino derybas dėl branduolinės programos, tačiau Izraelis viešai siekė griežtesnių sąlygų (įskaitant infrastruktūros išmontavimą) ir ragino derybose įtraukti Irano raketų programos ribojimus.
2026 m. vasario 27 d. „Reuters“ skelbė apie TATENA (IAEA) konfidencialų pranešimą, kuriame agentūra ragino Iraną skubiai leisti inspektavimą ir atkreipė dėmesį į Isfahano kompleksą, kur, teigta, buvo laikomos iki 20 % ir 60 % prisodrinimo urano atsargos.

## Eiga

2026 m. vasario smūgių Artimuosiuose Rytuose schema.
2026 m. karo Irane vaizdų koliažas.
### 2026 m. vasario 28 d.: pradiniai smūgiai

2026 m. vasario 28 d. Izraelis paskelbė pradėjęs smūgius Iranui; Izraelio gynybos ministras Izraelis Kacas teigė, kad tai – „prevencinė ataka“.
„Reuters“ pranešė, kad operacija buvo planuojama mėnesius, koordinuojant su Vašingtonu, o jos pradžios data buvo apsispręsta iš anksto.

Tą pačią dieną TATENA nurodė nematanti „radiologinio poveikio“ ženklų po smūgių ir ragino susilaikyti nuo veiksmų, galinčių kelti branduolinės saugos riziką regione.

Kai kurie žiniasklaidos šaltiniai šią kampaniją įvardijo anglišku pavadinimu *Operation Epic Fury*, tačiau operacijos pavadinimas skirtinguose šaltiniuose pateikiamas nevienodai.

### Irano atsakas regione

Iranas paskelbė pradėjęs atsakomąją operaciją, kuri Irano pareiškimuose vadinta „Tikruoju pažadu 4“ (angl. *Truthful Promise 4*), nukreiptą prieš JAV objektus regione ir karinius taikinius Izraelyje.

### 2026 m. kovo 1 d.: tolesnės atakos ir politinės pasekmės

2026 m. kovo 1 d. „Reuters“ pranešė apie naują Izraelio smūgių bangą Teherane ir apie tai, kad Irano valstybinė žiniasklaida patvirtino aukščiausiojo lyderio Ali Chamenėjaus žūtį; taip pat skelbta apie laikiną pareigų perėmimo mechanizmą, kuriame dalyvavo Irano prezidentas Masudas Pezeškianas.
Tuo metu buvo pranešama ir apie žuvusiuosius bei sužeistuosius dėl Irano raketų ir dronų atakų Izraelyje bei Persijos įlankos valstybėse.

### 2026 m. kovo 2 d.: konflikto plėtra ir regioniniai trikdžiai

Natanco branduolinis objektas 2022 m.
2026 m. kovo 2 d. JAV ir Izraelis tęsė smūgius Iranui. Tą dieną JAV prezidentas Donaldas Trampas pareiškė, kad operacijos gali trukti 4–5 savaites, o JAV gynybos sekretorius Pitas Hegsetas sakė, jog jų tikslai yra sumažinti Irano karinių jūrų pajėgų pajėgumus ir sustabdyti Irano branduolines bei raketines ambicijas. Tą pačią dieną JAV kariuomenė paskelbė sunaikinusi 11 Irano karo laivų Omano įlankoje.

„Reuters“ taip pat pranešė, kad konfliktas toliau plėtėsi už Irano ribų: Izraelio ir JAV oro karas išsiplėtė iki Libano, o Iranas tęsė raketų ir dronų atakas prieš Izraelį ir Persijos įlankos valstybes, kuriose yra JAV karinių bazių.

Kovo 2 d. padariniai buvo matomi ir civilinėje infrastruktūroje. „Reuters“ paskelbtoje konflikto grafikoje nurodyta, kad per Irano atakas buvo apgadintas Dubajaus tarptautinis oro uostas, o iki tos dienos uždarytos ar iš dalies uždarytos oro erdvės septyniose valstybėse sukėlė tūkstančius skrydžių atšaukimų regione. Kitą dieną „Reuters“ paskelbtose palydovinėse nuotraukose matėsi nauji pažeidimai prie Natanco branduolinio objekto, smūgių padariniai Bandar Abaso uoste ir Čoka Balk-e Alireza dronų bazėje, taip pat gaisras Ras Tanūros naftos perdirbimo gamykloje Saudo Arabijoje po kovo 2 d. drono atakos.

### 2026 m. kovo 3 d.: smūgių išplitimas Irane ir atsakomosios atakos regione

2026 m. kovo 3 d. JAV ir Izraelis tęsė intensyvius smūgius Irane. „Associated Press“ ir „Reuters“ pranešė apie sprogimus Teherane ir apie smūgius kituose Irano miestuose.

Tą pačią dieną Izraelis teigė sudavęs smūgį pastatui, kuriame Irano dvasininkai turėjo svarstyti naujo aukščiausiojo lyderio parinkimą, taip pat skelbė sunaikinęs požeminį branduolinių tyrimų centrą; šių teiginių Iranas viešai nepatvirtino.

Iranas tuo metu tęsė atsakomąsias atakas regione. Pasak „Reuters“, Irano dronai smogė JAV ambasadai Rijade ir anksčiau buvo pataikę į JAV atstovybę Kuveite, o prie JAV konsulato Dubajuje buvo apgadinta automobilių stovėjimo aikštelė; po šių incidentų Vašingtonas uždarė ambasadas Saudo Arabijoje, Kuveite ir Libane bei nurodė išvykti daliai neesminio personalo ir jų šeimų.

Tą pačią dieną Izraelio kariuomenė pranešė apie Irano raketų smūgius centrinėje Izraelio dalyje, Tel Avivo apylinkėse; Izraelio greitosios pagalbos tarnyba nurodė gydžiusi tris lengvai sužeistus žmones.

### 2026 m. kovo 4 d.: nauja Irano atakų banga ir JAV smūgis Irano karo laivui

2026 m. kovo 4 d. Iranas surengė naują raketų ir dronų atakų bangą prieš Izraelį ir JAV objektus regione. „Associated Press“ pranešė, kad Iranas smogė Bahreinui, Kuveitui ir Izraeliui, o oro pavojaus sirenos aidėjo Tel Avive ir Jeruzalėje.

Tą pačią dieną Turkija paskelbė, kad NATO oro gynyba perėmė iš Irano paleistą balistinę raketą dar prieš jai įskrendant į Turkijos oro erdvę.

Kovo 4 d. Izraelis taip pat pradėjo naujus smūgius Libane, Beiruto pietiniuose priemiesčiuose, nukreiptus prieš Irano remiamą „Hezbollah“.

Tą pačią dieną „Reuters“ pranešė, kad JAV karinis povandeninis laivas prie Šri Lankos krantų nuskandino Irano karo laivą „IRIS Dena“. Po smūgio Šri Lankos pajėgos pradėjo paieškos ir gelbėjimo operaciją; Reuters nurodė, kad buvo išgelbėti 32 žmonės.

Kovo 4 d. regione toliau stiprėjo ir civilinės saugos trikdžiai: Kataras evakavo gyventojus prie JAV ambasados Dohoje, o prie Kuveito krantų užfiksuotas naujas incidentas jūroje, išplėtęs grėsmę komercinei laivybai.

### 2026 m. kovo 5 d.: konflikto išplitimas į Azerbaidžaną

Nachičevanės autonominė respublika Azerbaidžane, kur 2026 m. kovo 5 d. buvo pranešta apie Irano dronų smūgį.
2026 m. kovo 5 d. konfliktas išsiplėtė į Pietų Kaukazą. Azerbaidžanas apkaltino Iraną dronų ataka prieš savo Nachičevanės eksklavą. Pasak Azerbaidžano užsienio reikalų ministerijos, vienas dronas nukrito netoli Nachičevanės oro uosto, kitas – prie mokyklos; Azerbaidžanas pranešė apie sužeistus civilius ir pažadėjo atsakyti į išpuolį.

„Reuters“ tą pačią dieną pranešė, kad Azerbaidžanas tapo naujausia į konfliktą įtraukta valstybe ir dėl incidento 12 valandų uždarė savo pietinę oro erdvę. Iranas neigė tyčia smogęs kaimyninei valstybei.

Kitą dieną „Reuters“ skelbė, kad Azerbaidžanas pradėjo savo diplomatų evakuaciją iš Irano; Azerbaidžano užsienio reikalų ministras Džejhūnas Bairamovas teigė, kad prieš dieną keturi Irano dronai kirto sieną ir sužeidė keturis žmones Nachičevanėje.

Tą pačią dieną JAV ir Izraelio smūgiai Irane tęsėsi. „Reuters“ pranešė apie naujus bombardavimus įvairiose Irano vietovėse, o Izraelis tęsė spaudimą Teheranui, ragindamas dalies sostinės gyventojus evakuotis.

### 2026 m. kovo 6 d.: smūgiai Teherane ir Beirute, Trumpo ultimatumas

2026 m. kovo 6 d. Izraelio karo aviacija smogė Teheranui ir Beiruto pietiniams priemiesčiams, o Iranas surengė naują raketų ir dronų bangą prieš Izraelį bei Persijos įlankos valstybes, kuriose dislokuotos JAV pajėgos. Tą pačią dieną Bahreine aidėjo oro pavojaus sirenos, o Saudo Arabija pranešė numušusi dronus, skridusius Šaibos naftos telkinio kryptimi, ir balistinę raketą, nutaikytą į Princo Sultono oro bazę. JAV prezidentas Donaldas Trampas tuo metu pareiškė, kad su Iranu nesiderės be „besąlygiško pasidavimo“.

### 2026 m. kovo 7 d.: smūgiai kuro saugykloms ir karo plėtra regione

2026 m. kovo 7 d. „Reuters“ pranešė apie smūgius Irano kuro saugykloms trijose vietose, įskaitant Karadžą į vakarus nuo Teherano. Tą pačią dieną buvo pranešta apie raketas, nukreiptas į JAV ambasadą Bagdade, ataką prieš JAV pajėgų bazę Bahreine ir sprogimus Dohoje. Izraelis tuo metu perspėjo Libaną, kad šis sumokės „labai didelę kainą“, jei nesuvaldys „Hezbollah“, ir tęsė smūgius Libane.

### 2026 m. kovo 8 d.: smūgiai civilinei kuro infrastruktūrai ir ataka Beirute

Naktį iš kovo 7 į 8 d. buvo smogta Teherano naftos saugyklai ir naftos perdirbimo objektams; AP pažymėjo, kad tai buvo pirmas kartas per karą, kai tiesiogiai atakuota civilinė pramoninė infrastruktūra. Tą pačią dieną Izraelis atnaujino puolimą pietų Libane ir teigė smogęs su Irano Revoliucine gvardija susijusiems taikiniams. „Reuters“ ir AP pranešė, kad per smūgį viešbučio pastatui Beiruto Raouche rajone žuvo keturi žmonės, dar dešimt buvo sužeisti; Kuveitas taip pat paskelbė, kad per raketų ir dronų ataką žuvo du pasienio apsaugos pareigūnai.

### 2026 m. kovo 9 d.: Modžtabos Chamenėjaus paskyrimas

2026 m. kovo 9 d. Irano valdžia paskelbė, kad naujuoju aukščiausiuoju lyderiu parinktas Modžtaba Chamenėjus, žuvusio Ali Chamenėjaus sūnus. „Reuters“ ir AP nurodė, kad šis sprendimas signalizavo apie kietosios linijos jėgų išlikimą valdžioje, o Teherane ir kituose miestuose vyko palaikymo mitingai. Tą pačią dieną Donaldas Trampas perspėjo, kad jei Iranas mėgins blokuoti laivybą Hormūzo sąsiauryje, JAV smogs dar stipriau, nors kartu sakė tikįs greitesne karo pabaiga.

### 2026 m. kovo 10 d.: intensyviausia bombardavimo diena

2026 m. kovo 10 d. Pentagonas ir Teherano gyventojai tą dieną apibūdino kaip intensyviausią nuo karo pradžios: JAV gynybos sekretorius Pitas Hegsetas sakė, kad tai bus „intensyviausia smūgių diena Irane“. Iranas pareiškė mėginsiantis blokuoti naftos eksportą iš Persijos įlankos, kol nesiliaus JAV ir Izraelio atakos. Vėliau tą pačią dieną „Reuters“ ir Pentagonas paskelbė, kad nuo karo pradžios buvo sužeista apie 140–150 JAV karių, iš kurių dauguma sužeisti nesunkiai.

### 2026 m. kovo 11 d.: atakos laivybai ir JT Saugumo Tarybos reakcija

2026 m. kovo 11 d. Persijos įlankos vandenyse buvo apgadinti trys laivai, o Irano Revoliucinė gvardija skelbė apšaudžiusi laivus, nepaklususius jos nurodymams. AP tą pačią dieną rašė, kad smūgiai Persijos įlankos regione apėmė ir komercinę laivybą, o ataka Mucharako saloje Bahreine sukėlė didelį gaisrą netoli tarptautinio oro uosto; ataka Basros uoste privertė sustabdyti Irako naftos terminalų darbą. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba priėmė rezoliuciją, kuria pareikalavo nutraukti Irano „šiurkščias atakas“ prieš Persijos įlankos kaimynes.

### 2026 m. kovo 12 d.: pirmasis Modžtabos Chamenėjaus pareiškimas ir karo trečioji savaitė

2026 m. kovo 12 d. naujasis Irano aukščiausiasis lyderis Modžtaba Chamenėjus paskelbė pirmą viešą pareiškimą nuo paskyrimo, kuriame teigė, kad Iranas tęs kovą, grasino tolesnėmis atakomis prieš Persijos įlankos arabų valstybes ir užsiminė apie galimybę panaudoti Hormūzo sąsiaurio uždarymą kaip spaudimo priemonę.

Tą pačią dieną AP taip pat pranešė, kad Irano ir jo sąjungininkų atakos toliau trikdė regiono energetikos tiekimą ir tarptautinį susisiekimą, o Izraelio ministras pirmininkas Benjaminas Netanjahu pareiškė, kad smūgiais siekiama sukurti sąlygas Irano režimo žlugimui.

Taip pat 2026 m. kovo 12 d. Irake sudužo JAV karinis degalų papildymo orlaivis KC-135, dalyvavęs operacijose prieš Iraną; JAV Centrinė vadavietė nurodė, kad incidentas nebuvo susijęs nei su priešo ugnimi, nei su saviškių smūgiu.

### 2026 m. kovo 13 d.: smūgiai Irane ir Izraelio operacijų plėtimas

2026 m. kovo 13 d. AP pranešė, kad Izraelis paskelbė apie naują smūgių bangą Irane, nukreiptą prieš infrastruktūrą, raketų paleidimo įrenginius, oro gynybos sistemas ir ginklų gamybos objektus. Tą pačią dieną JAV gynybos sekretorius Pitas Hegsetas teigė, kad nuo karo pradžios Irane jau buvo smogta daugiau kaip 15 000 taikinių.

### 2026 m. kovo 14 d.: grasinimai JAE infrastruktūrai ir JAV pajėgų stiprinimas

2026 m. kovo 14 d. Iranas paragino evakuoti tris svarbius Jungtinių Arabų Emyratų uostus, tvirtindamas, kad JAV naudojo objektus JAE teritorijoje smūgiams prieš Charko salą. AP pažymėjo, kad tai buvo pirmas kartas, kai Teheranas taip atvirai pagrasino kaimyninės valstybės ne JAV objektams.

Tą pačią dieną Fudžeiroje po perimto drono kilo gaisras, o JAV paskelbė siunčiančios į regioną papildomas pajėgas – apie 2 500 jūrų pėstininkų ir desantinį laivą „USS *Tripoli*“.

### 2026 m. kovo 15 d.: naujos atakos Persijos įlankoje ir lūkesčiai dėl Hormūzo sąsiaurio

2026 m. kovo 15 d. AP pranešė apie naujas atakas Persijos įlankos valstybėse po Irano grasinimų JAE. Tą dieną JAV prezidentas Donaldas Trampas pareiškė tikįs, kad ir kitos valstybės prisidės karinėmis jūrų pajėgomis prie Hormūzo sąsiaurio apsaugos ir laivybos saugumo užtikrinimo.

Tuo pat metu AP nurodė, kad Izraelio smūgiai Libane dar labiau gilino humanitarinę krizę, o regione tęsėsi civilių ir infrastruktūros nuostoliai.

Be to, 2026 m. kovo 15 d. Tarptautinė energetikos agentūra (IEA) paskelbė apie koordinuotą daugiau kaip 400 mln. barelių naftos išleidimą iš avarinių rezervų, siekdama sušvelninti karo sukeltą spaudimą energijos rinkoms.

### 2026 m. kovo 16 d.: sveikatos sistemos apkrova Irane

2026 m. kovo 16 d. Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) paskelbė, kad dėl karo Irane buvo evakuotos šešios ligoninės. Vis dėlto organizacija teigė, kad šalies sveikatos sistema tebėra funkcionuojanti ir kol kas nesikreipė dėl skubios tarptautinės pagalbos.

Reuters taip pat nurodė, kad iki tos dienos PSO buvo patvirtinusi 18 išpuolių prieš sveikatos priežiūros objektus, per kuriuos žuvo aštuoni medikai.

### 2026 m. kovo 17 d.: smūgis Aliui Laridžaniui ir nauja Irano atakų banga

2026 m. kovo 17 d. Reuters pranešė, kad Izraelio smūgiuose Irane buvo taikytasi į Irano saugumo tarybos vadovą Ali Laridžanį, tačiau iš pradžių jo likimas liko neaiškus. Tą pačią dieną buvo pranešta ir apie smūgius kitiems aukštiems „Basidž“ vadovams.

Vėliau AP skelbė, kad Iranas, reaguodamas į dviejų aukštų pareigūnų – Ali Laridžanio ir „Basidž“ vado Gholamo Rezos Soleimanio – žūtį, paleido naują raketų ir dronų bangą į Izraelį bei Persijos įlankos valstybes. Per ataką centrinėje Izraelio dalyje, Ramat Gane, žuvo du žmonės.

### 2026 m. kovo 18 d.: smūgis Pietų Parso dujų telkiniui ir energetinė eskalacija

2026 m. kovo 18 d. Izraelis smogė Irano Pietų Parso (angl. *South Pars*) dujų telkiniui ir Asalujės perdirbimo mazgui – tai Reuters įvardijo didžiausia karo eskalacija energetikos srityje nuo konflikto pradžios.

Reaguodamas į tai, Teheranas pagrasino smūgiais Saudo Arabijos, JAE ir Kataro energetikos objektams, o vėliau Iranas atakavo su JAV siejamą infrastruktūrą Persijos įlankoje, įskaitant Ras Lafano pramoninį miestą Katare.

AP taip pat pranešė, kad per šią eskalaciją buvo smarkiai paveikta regiono energetikos infrastruktūra, o smūgiai išplito į Katarą, Kuveitą, Saudo Arabiją ir JAE.

### 2026 m. kovo 19 d.: smūgiai per Naurūzą, ginčas dėl karo tikslų ir jūrinė krizė

2026 m. kovo 19 d. Izraelis surengė naujus oro smūgius Teherane per Naurūzo šventę. Tuo pat metu Iranas stiprino atakas prieš Persijos įlankos arabų valstybių energetikos infrastruktūrą; AP pranešė apie smūgius, sukėlusius sprogimus Dubajuje ir papildomus trikdžius regione.

Reuters nurodė, kad po Izraelio smūgio Pietų Parso telkiniui Iranas atakavo Kataro Ras Lafano SGD centrą, o dėl to Europos gamtinių dujų kainos pašoko iki 35 proc. ir kilo baimė dėl ilgalaikių pasaulinės energijos tiekimo sutrikimų.

Tą pačią dieną Donaldas Trampas viešai paragino Izraelį nekartoti smūgių Irano energetikos infrastruktūrai. Reuters ir AP pažymėjo, kad tai išryškino skirtumus tarp JAV ir Izraelio karo tikslų: Vašingtonas labiau pabrėžė Irano raketinių ir branduolinių pajėgumų silpninimą, o Izraelis vis atviriau kalbėjo apie režimo pakeitimo perspektyvą.

Dar 2026 m. kovo 19 d. Tarptautinė jūrų organizacija (IMO) paragino sukurti saugų jūrų koridorių maždaug 20 000 jūrininkų evakuacijai iš beveik 2 000 komercinių laivų, įstrigusių į vakarus nuo Hormūzo sąsiaurio.

Tą pačią dieną Europos Sąjunga paragino skelbti moratoriumą smūgiams prieš energijos ir vandens infrastruktūrą Artimuosiuose Rytuose, o kelios Europos ir Azijos valstybės bendrame pareiškime pasmerkė Irano atakas prieš civilius objektus ir komercinę laivybą bei paragino užtikrinti laivybos laisvę Hormūzo sąsiauryje.

## Kibernetinė dimensija

„Reuters“ duomenimis, smūgių fone fiksuotos kibernetinės atakos prieš Irano skaitmeninę infrastruktūrą (įskaitant įsilaužimus į svetaines ir programėles) bei ryškus interneto pasiekiamumo sumažėjimas Irane; ekspertai įspėjo apie galimą tolesnę Irano ir su Iranu siejamų grupių kibernetinę reakciją prieš JAV ir Izraelio taikinius.

## Tarptautinė reakcija

JT Saugumo Taryboje sušauktame skubiame posėdyje JT generalinis sekretorius Antonijas Guterešas pasmerkė tiek JAV–Izraelio smūgius, tiek Irano atsakomąsias atakas ir ragino grįžti prie diplomatijos, perspėdamas dėl platesnio regioninio konflikto rizikos; JAV ir Izraelis savo veiksmus gynė kaip teisėtus, o Iranas juos pasmerkė.
„Reuters“ taip pat citavo kai kurių valstybių vadovų ir pareigūnų reakcijas bei raginimus deeskaluoti padėtį.

## Ekonominis ir logistikos poveikis

Dėl eskalacijos buvo sutrikdytas regioninis susisiekimas ir laivyba. „Reuters“ skelbė, kad Persijos įlankoje ir prie Ormūzo sąsiaurio dešimtys ar šimtai laivų (įskaitant naftos ir SGD tanklaivius) sustojo ar nuleido inkarus, o dalis tanklaivių buvo apgadinti; tai didino rizikas energijos tiekimui ir draudimo kaštams.

## Taip pat skaityti

* Operacija Ajax
* Izraelio–Irano karas
* 2026 m. JAV smūgiai Venesueloje

## Šaltiniai