Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Markgrafas

**Markgrafas** (vok. *Markgraf*; angl. ir pranc. *margrave*) – aristokrato, valdančio *marką*, titulas. Markgrafai aukštesni už grafus, bet žemesni už hercogus. Markizas yra markgrafo titulo variantas, būdingas Prancūzijai, Anglijai ir kitoms šalims.

## Pavadinimas

Vokiškas titulas *Markgraf* kilęs iš *Mark* 'marka' + *Graf* 'grafas'. Čia *marka* vadinama pasienio sritis.

Markgrafo žmona (markgrafienė) vadinama vok. *Markgräfin*, o angl. *margravine*.

Markgrafo valdoma teritorija vadinama *marka* (vok. *mark*, angl. *march*) ar *markgrafija*, o markgrafo pareigos, buvimas markgrafu – *markgrafyste* (angl. *margraviate*, *margravate*).

## Istorija

Markgrafai atsirado kaip Karolingų valstybių pasienio provincijų *markų* kariniai valdytojai. Pasienio provincijos buvo labai svarbios kariniu požiūriu, kadangi jos atremdavo priešų smūgius, jose būdavo daug įtvirtinimų ir karinių pajėgų. Markos paprastai būdavo didesnės už analogiškas valdas karalystės gilumoje. Todėl markgrafai turėdavo daugiau valdžios negu grafai, valdę panašias vidines valdas, todėl aristokratų hierarchijoje markgrafai aukštesni už grafus.

Daugelis markų buvo Karolingų valstybės, o vėliau – Šventosios Romos imperijos rytų pasienyje. Išimtys buvo *Bretonų marka* (pasienyje su Bretane) ir *Ispanų marka* (apimanti dabartinę Kataloniją), pasienyje su Pirėnų musulmonais.

*Brandenburgo marka* (Brandenburgo markgrafystė) tapo Prūsijos karalystės branduoliu. *Rytų marka* (lot. *Marchia Orientalis*; XIX–XX a. šis pavadinimas į vokiečių kalbą dažnai verstas kaip *Ostmark*) tapo Austrija. Dar viena marka pietryčiuose tapo Štirija (dabar – Austrijos dalis, vokiškai vadinama *Steiermark*). Šios markos gynė pasienį su slavais ir vengrais.

Vėlyvaisiais viduramžiais markgrafystės tapo paveldimomos monarchijomis, savo lygiu atitinkančiomis hercogystes. Markgrafų teisės buvo menkesnės už hercogų. Tačiau 1356 m. Šventosios Romos imperatorius ir Bohemijos karalius Karolis IV išleido Auksinę Bulę, kuria pripažino Brandenburgo grafą Šventosios Romos imperijos rinkėju. Šie rinkėjai rinkdavo Šventosios Romos imperijos imperatorius, kadangi imperatorystė buvo ne paveldima, o renkama. Iki tol rinkėjai buvo tik hercogai, trys svarbiausieji arkivyskupai (Kelno, Mainco ir Tryro), Bohemijos karalius ir Reino Palatinato valdytojas (pfalcgrafas).

Tuo metu markgrafas tapo tiesiog aristokratų titulu, aukštesniu už grafus (tiek paprastus, tiek landgrafus, tiek reichsgrafus). Paskutiniais dešimtmečiais, kai Vokietija, Italija ir Austrija dar buvo monarchijos, jos markgrafijų neliko, nes visi markgrafai gavo aukštesnius titulus.

## Šaltiniai
# Karinis vienetas

**Karinis vienetas** – nustatytos struktūros kariuomenės dalis, paprastai pavaldi vienam vadui. Kariniu daliniu kartais vadinamas tik batalionas ar analogiškas karinis vienetas.

## Senovės Roma

Žinomi Romos respublikos ir Romos imperijos kariniai vienetai:

* Manipula
* Centurija
* Kohorta
* Legionas

## Dabartinis pasaulis

Dabar daugelio valstybių sausumos pajėgų kariniai vienetai paprastai pagal dydį skirstomi taip:

* Skyrius
* Būrys
* Kuopa, baterija, kavalerijos eskadronas
* Batalionas, artilerijos divizionas
* Pulkas
* Brigada
* Divizija
* Korpusas
* Armija
* Armijų grupė arba frontas

Kai kuriose valstybėse arba ginkluotųjų pajėgų šakose naudojami ir kitokie pavadinimai.

Sausumos pajėgos

| Simbolis | Pavadinimas | Karių skaičius | Sudėtis | Vadovaujantys karininkai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| XXXXXX | Regionas ar teatras | 200000+ | 2+ armijų grupės | Generolas ar feldmaršalas |
| XXXXX | Armijų grupė | 100000+ | 2+ armijos | Generolas ar feldmaršalas |
| XXXX | Armija | 50'000-60'000+ | 2+ korpusai | Generolas ar feldmaršalas |
| XXX | Korpusas | 30'000-50'000 | 2+ divizijos | Generolas leitenantas |
| XX | Divizija | 10'000-20'000 | 2-4 brigados ar pulkai | Generolas majoras |
| X | Brigada | 3'000-5'000 | 2+ pulkai ar 3-6 batalionai | Brigados generolas ar pulkininkas |
| III | Pulkas ar Grupė | 2'000-3'000 | 2+ batalionai | Pulkininkas |
| II | Batalionas | 300-1'000 | 2-6 kuopos | Pulkininkas leitenantas |
| I | Kuopa | 70-250 | 2-8 būriai | Kapitonas ar majoras |
| ••• | Būrys | 25-60 | 2+ skyriai ar patruliai | Vyr. Leitenantas ar leitenantas |
| •• | Skyrius | 8-12 | 2+ ugnies komandos | Grandinis ar seržantas |
| • | Grandis | 4-6 | 2+ ugnies komandos | Grandinis ar seržantas |
| Ø | Ugnies ir manevro komanda | 2 |  | Bet kas |

## Lietuvoje

Taikos metu didžiausias kovinis vienetas yra brigada, kurią paprastai sudaro 4-6 batalionai.

Batalionas yra didžiausias nuolatinis kovinis vienetas ir mažiausias vienetas, turintis savo štabą. Jis paprastai būna sudarytas iš 3-5 kuopų. Įprastas pėstininkų batalionas turi 2-3 pėstininkų kuopas, sunkiosios ginkluotės kuopą arba būrį ir aprūpinimo kuopą, kurioje yra žvalgų būrys, transporto būrys, ryšių būrys ir pan.

Kuopą paprastai sudaro 2-4 būriai ir valdymo grupė.

Būryje yra 3 skyriai ir valdymo grupė.

Pėstininkų skyriuje būna 8-10 karių. Skyrius yra mažiausias kovinis vienetas, tačiau taktiniais sumetimais jis dalijamas į dvi grandis, kuriose paprastai būna po 4 karius.

Pats mažiausias taktinis vienetas, kuris gali vykdyti kai kurias užduotis, yra karių pora (binomas).

## Nuorodos

* Иерархия формирований вооружённых сил Archyvuota kopija 2007-12-24 iš Wayback Machine projekto. {Izraelio ginkluotosios pajėgos)
# Dezinformacija

**Dezinformacija** – informacija, kuria sąmoningai siekiama suklaidinti, pateikti klaidingas žinias.

Lietuvos Respublikos Visuomenės informavimo įstatymas *dezinformaciją* apibrėžia kaip tyčia viešai paskleistą melagingą informaciją.

## Metodo taikymas praktikoje

Dezinformacinė veikla gali būti kaip kovos priemonė, ryšių su visuomene dalis, strategijos komponentas.

Dezinformacija itin plačiai taikoma spec. tarnybų veikloje, siekiant pridengti tokią veiklą; karo metu buvo naudojama, siekiant suklaidinti priešiškų jėgų tarnybas ir nukreipti dėmesį nuo svarbių dalykų prie nesvarbių.

## Šaltiniai
# Reduitas

Pastatas Kaliningrade, buvusios Kenigsbergo tvirtovės reduito dalis.
**Reduitas** (angl. *réduit*, iš pranc. *réduit* 'slėptuvė') – vidiniai tvirtovės įtvirtinimai, paprastai iš glaudžiai išsidėsčiusių įtvirtintų statinių, skirtų gynybai. Pradžioje reduitai būdavo slėptuvė įgulai, kurią išstūmė iš pagrindinės gynybos linijos ir puola iš visų pusių.

Reduitu laikomas ir bet koks įtvirtintas punktas pagrindinių įtvirtinimų užnugaryje, sudarantis paskutinį gynybos mazgą. Pvz., dažnai tvirtovėse reduitais būdavo jų įtvirtinta centrinė dalis, citadelė.

## Nuorodos

* Редюит Archyvuota kopija 2019-08-19 iš Wayback Machine projekto.
# Periskopas

Periskopo principas
**Periskopas** (graik. *periscopeõ* – apžvelgiu) – optinis prietaisas stebėti aplinką iš slėptuvės.

Tai, paprastai, vamzdis su optine sistema (prizmėmis, lęšiais, veidrodžiais), kuri atspindi šviesos spindulius, sklindančius nuo stebimo objekto, ir nukreipia juos į stebėtojo akį.

Daugeliu periskopų galima stebėti aplinką įvairiomis kryptimis, matuoti kampus vertikalioje ir horizontalioje plokštumose, nustatyti atstumą iki stebimo objekto.

Johanas Gutenbergas, daugiau žinomas kaip spausdinimo technologijos išradėjas, 1430 m. aprašė į periskopą panašų prietaisą, kuris buvo naudojamas miesto šventėje Achene, kai žmonės, minioje norėdami matyti vieną ar kitą renginio detalę, naudojosi panašiu prietaisu.

Dažniausiai naudojamas karinėje technikoje: povandeniniuose laivuose, tankuose ir kitur. Plačiai pradėtas naudoti Pirmojo pasaulinio karo metu, apžvelgint priešo pozicijas, pasislėpus tranšėjose. Vėliau pritaikytas povandeniniuose laivuose, kur tapo pagrindiniu vizualinio stebėjimo prietaisu.

## Taip pat skaitykite

* Periskopinis šautuvas