Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hidrochemija

Tyrėjas ima vandens mėginį.
**Hidrochemija** – chemijos šaka, tirianti gamtinio vandens cheminę sudėtį ir jos kitimus, susijusius su aplinkoje vykstančiais cheminiais, fizikiniais ir biologiniais procesais. Hidrochemija tiria vandens kaip tirpiklio savybes, cheminius procesus, vykstančius vandeniui sąveikaujant su uolienomis, dirvožemiu, įvairiais organizmais, oru, cheminių elementų pernašą hidrosferoje. Nustatoma, kokio pavidalo (joninio ar nejoninio) cheminiai elementai yra vandenyje, vandens sudėties priklausomybė nuo atmosferinių ir kitų sąlygų.

Skiriama *upių ir ežerų hidrochemija*, *jūrų hidrochemija*, *požeminio vandens hidrochemija* ir kt. Hidrocheminiuose tyrimuose naudojami cheminės analizės, spektrinės analizės, chromatografijos, poliarografijos metodai. Tyrimų rezultatai naudojami organizuojant geriamojo ir pramoninio vandens tiekimą, nustatant mineralinio vandens vartojimo ypatumus, išgaunant iš vandens kai kurias druskas (NaCl, NaBr ir kt.), rūdų, naftos ir dujų telkiniams žvalgyti, vandens telkinių biologiniam produktyvumui įvertinti, hidrosferos taršai mažinti ir kitur.

## Taip pat skaitykite

* Hidrologinis ciklas
* Vanduo
* Vandens gerinimas
* Teršalai
* Hidrologija
* Hidrosfera

## Šaltiniai
# Chazarų kaganatas

|  |
| --- |
| **Chazarų kaganatas** |
| buvusi valstybė |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **650 – 969** |  →    → |

 |
|  Herbas |
| Location of ChazarijaChazarų valstybė |
| **Sostinė** | Semenderas, Itilis |
| **Religija** | tengrizmas, judaizmas |
| **Valdymo forma** | monarchija |
|  |
| **Era** | Viduramžiai |
|  - Įkurtas | 650 m. |
|  - Nukariautas kumanų | 969 m. |
|  |

**Chazarų kaganatas** arba **Chazarija** – tiurkų genties chazarų VII-XI a. suformuota valstybė Ponto stepėje (Juodosios jūros šiaurės pakrantėse, Volgos žemupyje, šiaurės Kaukaze). Valstybės sostinė buvo Semenderas (dabartiniame Dagestane), VIII a. viduryje perkelta į Itilį (prie Volgos žiočių).

## Istorija

Chazarų kaganatas susidarė iš vakarinės Tiurkų kaganato dalies, valdė tiurkų dinastijos kaganai. Subyrėjus Tiurkų kaganatui vakaruose susiformavo Didžioji Bulgarija ir Chazarija. Chazarai dar iki kaganato susidarymo pasižymėjo, kad su Bizantijos pagalba išstūmė iš regiono persus. Po bolgarų valdovo Kubrato mirties Didžioji Bulgarija nusilpo, ir chazarai ėmė siaubti jų žemes. Į pietus valstybei plėstis trukdė vietoje persų iškilęs Arabų kalifatas. Chazarai su arabais kariavo VII a. pab.-VIII a. pr.

Apie 740 m. kaganas Bulanas ir dauguma diduomenės atsivertė į judaizmą, kuris paskelbtas valstybine religija. Kraštas pagarsėjo religiniu pakantumu ir gana aukštu kultūros lygiu: čia kūrėsi miestai, klestėjo prekyba, plito žemdirbystė. Kaganatas kontroliavo svarbius prekybos kelius iš Azijos į Europą. Antroje VIII a. pusėje Chazarų kaganatas apėmė teritoriją nuo Krymo iki Karnos, nuo Dniepro iki Kaspijos (kuri dalies tautų tebevadinama „Chazarų jūra“). Kaganatui buvo pavaldūs arba mokėjo duoklę alanai, vengrai, bolgarai ir kitos Ponto gentys.

IX a. pab. Chazarų kaganato galia ėmė silpti: į Juodosios jūros vakarų pakrantes ir Dono stepes įsiveržė pečenegai, o šiaurėje iškilo Kijevo Rusia. 965 m. Kijevo kunigaikštis Sviatoslavas sumušė chazarus, sugriovė Sarkelo miestą prie Dono ir, pasak kai kurių istorinių šaltinių, Itilį. XI a. pab. chazarų valstybė galutinai sunaikinta, vietoje jos iškilo kumanų valstybė.

## Šaltiniai
# Gordon Milne

**Gordon Milne**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Gordon Milne |
| Gimimo data | 1937 m. kovo 29 d. |
| Gimimo vieta | Prestonas, Anglija |
| Klubas |
| Dabar žaidžia |  |
| **Pozicija** | saugas |
| Klubinė karjera\* |
| 1956-1960 1960-1967 1967-1970 1970-1972 | Preston North End Liverpool Blackpool Wigan Athletic |  |
| Nacionalinė(s) rinktinė(s)\*\* |
| 1963-1964 |  Anglija | 13 (0) |
|

\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų ir įvarčių duomenys {{{ntupdate}}}. |

**Gordon Milne** (g. 1937 m. kovo 29 d.) – buvęs Anglijos futbolininkas, rungtyniavęs Anglijos rinktinėje.

Nacionalinėje komandoje žaidė 1963–1964 m.

## Šaltiniai
# Kadetai (partija)

| Konstitucinių demokratų partija *Конституционно-демократическая партия* |
| --- |
| Plakatas naudotas 1917 m. rinkimuose |
| Lyderis | Pavelas Miliukovas |
| Įkurta | 1905 m. |
| Panaikinta | 1917 m. |
| Būstinė | Sankt Peterburgas |
| Politinė ideologija | centrizmas, liberalizmas |

Kadetų frakcijos Antrojoje Dūmoje grupinis portretas
**Konstitucinių demokratų partija** (rus. *Конституционно-демократическая партия*), sutrumpintai **kadetai** (rus. *кадеты*) – Rusijos imperijos liberalų politinė partija, įkurta 1905 m. spalio mėnesį. Jai priklausė buržuazijos atstovai, žemietijų veikėjai, dvarininkai ir buržuaziniai inteligentai. Žymūs kadetų veikėjai P. Miliukovas, S. Muromcevas, V. Maklakovas, A. Šingariovas, P. Struvė, F. Radičevas ir kiti.

## Istorija

1906 m. vykusius rinkimus į I Rusijos imperijos Valstybės Dūmą laimėjo kadetai, gavę 179 mandatus iš 499 ir tapo didžiausia Dūmos frakcija. 1907 m. išrinktame 512 narių II Dūmoje kadetai turėjo 98 atstovų, III Dūmoje – 53 savo narius. 1917 m. konstituciniai demokratai palaikė Vasario revoliuciją. Siekė konstitucinės monarchijos įvedimo, bet 1917 m. kovo mėn. VII suvažiavime nutarė siekti parlamentinės respublikos. Partijos nariai įėjo į laikinąsias vyriausybes. 1917 m. lapkričio mėn. išrinktame ir 1918 m. sausio mėn. sušauktame Visos Rusijos Steigiamajame susirinkime kadetai iš 766 vietų turėjo 24 atstovų, bet susirinkime nedalyvavo, nes 1917 m. gruodžio 11 d. Rusijos TFSR liaudies komisarų taryba uždraudė Konstitucinių demokratų partiją, o vadovybės narius areštavo. Daug Konstitucinių demokratų partijos narių teko emigruoti, kiti pasitraukė iš politinės veiklos.

## Išnašos
# Derlingasis pusmėnulis

Derlingojo pusmėnulio gyvenvietės VIII a. tūkst. pr. m. e.
**Derlingasis pusmėnulis** – žemdirbystei tinkama priekalnių zona, besidriekianti nuo Libano per Siriją ir Iraką iki Husistano pietvakarių Irane, forma primenanti pusmėnulį. Regione pakanka drėgmės, reikalingos žemdirbystei. Kaip tik čia anksčiausiai prasidėjo perėjimas prie gamybinio ūkio.

## Biologinė įvairovė ir klimatas

Upės ir šlapžemės buvo itin svarbios civilizacijos iškilimui Derlingajame Pusmėnulyje, bet tai nebuvo vienintelis veiksnys. Geografiškai ši vietovė svarbi kaip tiltas tarp Šiaurės Afrikos ir Eurazijos, o tai leido jai išlaikyti didesnę biologinę įvairovę negu Europoje ar Šiaurės Afrikoje, kur klimato pokyčiai ledynmečio metu lėmė pasikartojantį populiacijų išnykimą, kada ekosistemos buvo įspraustos prie Viduržemio jūros pakrančių. Sacharos siurblio teorija teigia, kad šis Artimųjų Rytų sausumos tiltas buvo itin svarbus šiuolaikiniam Senojo Pasaulio floros ir faunos paplitimui.

Derlingajame pusmėnulyje vyravo įvairus klimatas ir šie klimato pokyčiai paskatino daugelio *r* tipo vienmečių augalų evoliuciją. *r* tipo augalai subrandina daugiau valgomų sėklų nei *K* tipo daugiamečiai augalai. Regiono didelė aukščių įvairovė lėmė daugybės valgomų augalų rūšių atsiradimą, kurios pasitarnavo ankstyviesiems žemdirbystės eksperimentams. Derlingasis pusmėnulis buvo svarbių ankstyvajam žemės ūkiui kultūrinių augalų kilmės vieta (dvigrūdžių ir vienagrūdžių kviečių, miežių, linų, avinžirnių, žirnių, lęšių ir lęšinių vikių), taip pat čia buvo paplitusios keturios iš penkių svarbiausių naminių gyvūnų rūšių: karvės, ožkos, avys ir kiaulės; penktoji rūšis – arkliai – veisėsi netoliese. Derlingojo pusmėnulio florą sudaro didelė dalis savidulkių augalų kurie gali būti apdulkinami ir kryžminiu būdu.

## Išnašos
# Besivystančios rinkos

Besivystančios rinkos  Išsivysčiusios rinkos
**Besivystančios rinkos** – (angl. *Emerging Markets*) tai sparčiai kylančios rinkos, kurių ekonomikos auga greičiau nei išsivysčiusių rinkų. Investicijos į besivystančias rinkas yra rizikingesnės - valiutos devalvacijos gresmė, politinio perversmo didesnė tikimybė ir pan. Būtent dėl šios priežasties investuotojas gali tikėtis didesnio pelno arba nuostolių. Šiuo metu pasaulyje yra apie 30 šių rinkų iš kurių didžiausios besivystančios rinkos yra Indija ir Kinija. Lietuva taip pat įtraukiama į šį sąrašą.

## MSCI sąrašas

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Brazilija
* Čilė
* Kinija
* Kolumbija
* Čekija
* Egiptas
* Vengrija
 | * Indija
* Indonezija
* Malaizija
* Meksika
* Marokas
* Peru
* Filipinai
 | * Lenkija
* Rusija
* Pietų Afrikos Respublika
* Pietų Korėja
* Taivanas
* Tailandas
* Turkija
 |

## Dow Jones sąrašas

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| * Argentina
* Bahreinas
* Brazilija
* Bulgarija
* Čilė
* Kinija
* Kolumbija
 | * Čekija
* Egiptas
* Estija
* Vengrija
* Indija
* Indonezija
* Jordanija
 | * Kuveitas
* Latvija
* Lietuva
* Malaizija
* Mauricijus
* Meksika
* Marokas
 | * Omanas
* Pakistanas
* Peru
* Filipinai
* Lenkija
* Kataras
* Rumunija
 | * Rusija
* Slovakija
* Pietų Afrikos Respublika
* Šri Lanka
* Tailandas
* Turkija
* Jungtiniai Arabų Emyratai
 |

## FTSE sąrašas

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Brazilija
* Vengrija
* Meksika
* Lenkija
* Pietų Afrikos Respublika
* Taivanas
 | * Čilė
* Kinija
* Kolumbija
* Čekija
* Egiptas
* Indija
 | * Indonezija
* Malaizija
* Marokas
* Pakistanas
* Peru
* Filipinai
 | * Rusija
* Tailandas
* Turkija
* Jungtiniai Arabų Emyratai
 |

## Susiję straipsniai

* Besivystančios šalys
* Išsivysčiusios šalys
# Paraiba

*Kitos reikšmės – Paraiba (reikšmės).*

| Paraiba *Paraíba* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Brazilija |
| **Regionas** | Brazilijos Šiaurės rytų regionas |
| **Administracinis centras** | Žoan Pesoa |
| **Mezoregionai** | 4 |
| **Mikroregionai** | 23 |
| **Savivaldybės** | 223 |
| **Gubernatorius** | José Maranhão |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 4 059 905 |
| **Plotas** | 56 469 km² |
| **Tankumas** (2021) | 72 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** |  |

**Paraiba** (port. *Paraíba*) – valstija šiaurės rytų Brazilijoje, Atlanto vandenyno pakrantėje. Joje yra ryčiausias Amerikos žemyno taškas – Ponta do Seišaso kyšulys. Valstija ribojasi su Pernambuku pietuose, su Seara vakaruose ir su Šiaurės Rio Grande šiaurėje. Sostinė ir didžiausias miestas – Žoan Pesoa.

## Geografija

Centrinę valstijos dalį užima iš prekambro uolienų sudaryti kalnai ir plokščiakalniai. Teišeiros kalnabūbryje yra aukščiausia Paraibos vieta – Žabrės kalnas (1197 m). Palei vandenyną driekiasi pakrantės žemuma. Klimatas tropinis, jūrinis, drėgnas. Borboremos plokščiakalnyje sausiau, metinis kritulių kiekis mažesnis nei 500 mm. Vidutinė metinė oro temperatūra 24-26 °C. Pagrindinės upės – Šiaurės Paraiba, Kurimatau, Mamanguapė, Piranjasas.

## Gyventojai

Etninė sudėtis:

* *pardo* – 58,9 %
* baltieji – 37,5 %
* juodaodžiai – 3,4 %
* azijiečiai ir indėnai – 0,2 %

## Miestai

Didžiausi miestai (2008 m., tūkst. gyventojų):

* Žoan Pesoa – 693,0
* Kampina Grandė – 381,4
* Santa Rita – 125,8
* Patosas – 99,9
* Bajė – 95,4
* Soza – 65,5
* Kažazeirasas – 57,6
* Guarabira – 55,7

Valstijos kraštovaizdis ties Pedra do Kordeiru
## Šaltiniai

|  |  |
| --- | --- |
|  **Brazilijos valstijos** |  |
| Akrė | Alagoasas | Amapa | Amazonė | Bahija | Espirito Santas | Gojasas | Maranjanas | Mato Grosas | Minas Žeraisas | Para | Paraiba | Parana | Pernambukas | Piaujis | Pietų Mato Grosas | Pietų Rio Grandė | Rio de Žaneiras | Rondonija | Roraima | Santa Katarina | Seara | Seržipė | San Paulas | Šiaurės Rio Grandė | Tokantinsas |
# Millard Fillmore

| Millard Fillmore |
| --- |
| 13-asis JAV prezidentas |
|  |
| Gimė | 1800 m. sausio 7 d.  Samerhilas, Niujorkas, JAV |
| Mirė | 1874 m. kovo 8 d. (74 metai)  Bafalas, Niujorkas, JAV |
| 13-asis JAV prezidentas |
| Ėjo pareigas | 1850 m. liepos 9 d. – 1853 m. kovo 4 d. |
| Ankstesnis | Zachary Taylor |
| Vėlesnis | Franklin Pierce |
| 12-asis JAV viceprezidentas |
| Ėjo pareigas | 1849 m. kovo 4 d. – 1850 m. liepos 9 d. |
| Ankstesnis | George Dallas |
| Vėlesnis | William R. King |
|  |
| Partija | JAV vigų partija |
|  |
|  **Vikiteka** | Millard Fillmore |
| Parašas |
|  |

**Milardas Filmoras** (angl. *Millard Fillmore*, 1800 m. sausio 7 d. – 1874 m. kovo 8 d.) buvo 13-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas, ėjęs pareigas nuo 1850 iki 1853 m.

## Biografija

Gimė gausioje devynių vaikų škotų kilmės ūkininko šeimoje Moravia vietovėje, Niujorko valstijos centrinėje dalyje. Būdamas keturiolikos metų pradėjo mokytis siuvėjo amato. 1819 m. pradėjo mokytis teisės, kurią Bafale 1823 m. baigė ir pradėjo dirbti advokatu. 1829 m. išrinktas į Niujorko valstijos Senatą. Nuo 1833 m. iki 1835 m. ir nuo 1837 m. iki 1843 m. buvo išrinktas JAV Atstovų rūmų nariu kaip Vigų partijos narys. JAV Kongrese pasisakė prieš vergovę. 1844 m. nesėkmingai kandidatavo į Niujorko valstijos gubernatoriaus pareigas. 1846 m. įkūrė privatų Bafalo universitetą. JAV ir Meksikos karo metu tarnavo Niujorko milicijoje. 1849 m. Z. Teiloras tapo JAV prezidentu, o M. Filmoras - viceprezidentu. Jis buvo antrasis JAV viceprezidentas, perėmęs prezidento postą po pareigas einančio prezidento Z. Teiloro mirties, kuris, kaip manoma, mirė nuo ūmaus gastroenterito. M. Filmoras niekada nebuvo išrinktas prezidentu. Ištarnavus Teiloro kadenciją, Vigų partija nebeiškėlė M. Filmoro kandidatūros į JAV prezidentus 1852 m. rinkimuose. 1856 m., kai jo kandidatūrą iškėlė kita partija, jam nepavyko laimėti prezidento rinkimų. M. Filmoras taip pat buvo paskutinis JAV vigų partijos narys, išrinktas į prezidento postą.

## Šaltiniai

| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai: **George Dallas** | **JAV viceprezidentas** 1849-1850 | Po to: **William R. King** |
| Prieš tai: **Zachary Taylor** | **JAV prezidentas** 1850-1853 | Po to: **Franklin Pierce** |