Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Europos Sąjungos teisė

|
Europos Sąjunga |
| --- |
| Pilietybė |
| Kultūra |
| Demografija |
| Ekonomika |
| Švietimas |
| Plėtra |
| Istorija |
| Kalbos |
| Politikos sritys |
| ES teisė |
| ES institucijos |

**Europos Sąjungos teisė** – ES teisės normų sistema, viršvyriausybinė teisė.

Formavosi kaip Europos Bendrijų (Europos Ekonominė Bendrija, Europos anglių ir plieno bendrija, Euratomas) teisė. Šiuo metu apima vadinamąją 3 ramsčių sistemą bei jos teisinį reguliavimą. Europos Sąjungos teisė laikoma savarankiška teisės sistema, nepriklausanti nuo nacionalinės teisės.

## Struktūra

* **ES pirminė teisė** – pamatiniai teisės aktai (steigimo ir stojimo sutartys, tarptautinės sutartys)
* **ES antrinė teisė** – išvestinė ES teisė, priimta remiantis ES pirmine teise (direktyva, reglamentas, sprendimas, rekomendacija)
* **ES „tretinė teisė“** – nacionalinė (t. y. ES valstybių narių) teisė, apimanti teisę, atsiradusią dėl ES teisės įgyvendinimo bei taikymo (pvz., direktyvų nuostatas perkeliantys įstatymai, nacionalinių teismų sprendimai dėl ES teisės taikymo, kiti teisės aktai).

## ES teisės šaltiniai

1. Europos Bendrijų steigimo sutartys
2. Tarptautiniai susitarimai ir tarptautinės sutartys
3. Suvestiniai teisės aktai
4. Antrinė teisė
5. Parengiamieji darbai
6. Teismų praktika.

## Literatūra

1. Europos Sąjungos teisė ir Lietuva. Moksl. red. Vilenas Vadapalas. Vilnius: Justitia, 2002.
2. Catherine Barnard. Europos Sąjungos materialinė teisė. Keturios laisvės. Antroji knyga. Laisvas asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas. Vertėjai: Vytautas Kačerauskis, Rūta Mackevičienė, Elzė Matulionytė, Deividas Kriaučiūnas. ISBN 9955-682-33-7. 2006, Vilnius.
3. Vanessa Edwards. Europos Sąjungos bendrovių teisė. Vilnius: Eugrimas, 2002.
4. Ignas Vėgėlė. Įmonėms taikytina teisė ir pirminis steigimasis Europos Bendrijų teisėje. Vilnius: Eugrimas, 2002.
5. Allan Tatham „Europos Sąjungos teisė“. // Vilnius, Eugrimas, 1999.
6. Walter Cairns „Europos Sąjungos teisės įvadas“ // Vilnius, Eugrimas, 1999.
7. Paul Craig, Grainne de Burca „EC law. Texts, cases and matterials“ // Oxford, Clarendon press, 1999.
8. Žaltauskaitė-Žalimienė S. Europos Sąjunga // Tarptautinės organizacijos (autorių kolektyvas). Vilnius: Justitia, 2001.

## Nuorodos

* ES teisės portalas (ES ofic. kalbomis)
# U Thant

| U Tanas *Thant U Sithu* |
| --- |
|  |
| Gimė | 1909 m. sausio 22 d. Pantanau, Birma |
| Mirė | 1974 m. lapkričio 25 d. (65 metai) Niujorkas, JAV |
| Palaidotas (-a) | Rangūnas, Mianmaras |
| JTO Generalinis sekretorius |
| Kelintas | 3 |
| Ėjo pareigas | 1961 m. lapkričio 30 d. – 1971 m. gruodžio 31 d. (10 metų) |
| Ankstesnis | Dagas Hamaršioldas |
| Vėlesnis | Kurt Waldheim |
|  |
| Veikla | politikas, Birmos diplomatas. Buvo trečiasis Generalinis Jungtinių Tautų sekretorius (nuo 1961 iki 1971 m.), |
|  |
|  **Vikiteka** | U Thant |
| Parašas |
|  |

**U Tanas** (mjan. သန့် , g. 1909 m. sausio 22 d. Pantanau, Birmoje – m. 1974 m. lapkričio 25 d. Niujorke, JAV) – politikas, Birmos diplomatas. Buvo trečiasis Jungtinių Tautų Generalinis sekretorius (nuo 1961 m. iki 1971 m.).

## Biografija

Gimė pasiturinčioje žemvaldžių ir prekiautojų ryžiais šeimoje. Mokėsi Pantanau nacionalinėje mokykloje, baigė istorijos studijas Rangūno universitete. Studijų metu susipažino ir draugavo su būsimuoju Birmos ministru pirmininku U Nu. Nuo 1928 m. dirbo mokytoju Pantanaw nacionalinėje mokykloje. Nuo 1931 m. – šios mokyklos direktorius. Iki Antrojo pasaulinio karo taip pat rašė straipsnius vietos laikraščiuose, vertėjavo.

1947 m. paskirtas Birmos vyriausybės atstovu spaudai. Nuo 1951 m. iki 1957 m. Birmos ministro pirmininko U Nu sekretorius, buvo artimiausias jo patarėjas. Nuo 1957 m. iki 1961 m. Birmos nuolatinis atstovas prie Jungtinių Tautų organizacijos.

1961 m. lapkričio 3 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, rekomendavus Saugumo Tarybai vienbalsiai U Taną paskyrė Generaliniu sekretoriumi, po to, kai Š. Rodezijoje aviacijos katastrofoje žuvo ankstesnis organizacijos vadovas Dag Hammarskjöld. Tapo pirmuoju Azijos atstovu šiose pareigose. 1962 m. prisidėjo sureguliuojant Karibų krizę. 1966 m. gruodžio 2 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja antrą kartą paskyrė U Taną į organizacijos Generalinio sekretoriaus pareigas. 1967 m. siekė nutraukti Šešių dienų karą. Pasmerkė Jungtinių Valstijų įsitraukimą į Vietnamo karą. 1971 m. palaikė Kinijos narystę Jungtinėse Tautose.

Atsisakė trečią kartą kandidatuoti į Generalinio sekretoriaus pareigas. Mirė nuo plaučių vėžio 1974 m. lapkričio 25 d. Niujorke. Palaidotas Rangūne.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* U Tano biografija
# Nuša Derenda

|  |
| --- |
| Nuša Derenda |
|
Nuša Derenda, 2006 |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Anuška Žnideršič |
| Gimė | 1969 m. kovo 30 d.  |
| Kilmė |  Slovėnija Brežicės, Slovėnija |
| Žanrai | pop |
| Instrumentai | vokalas, akordeonas |
| Svetainė | nusaderenda.com |

**Nuša Derenda** (tikrasis vardas – *Anuška Žnideršič*; g. 1969 m. kovo 30 d.) – slovėnų dainininkė, atstovavusi Slovėnijai 2001 m. Eurovizijos dainų konkurse Kopenhagoje, Danijoje, kur ji pasiekė 7 vietą.

## 2001 m. Eurovizija

Po pergalės konkurse *EMA 2001* iškovojo teisę atstovauti Slovėnijai Eurovizijos dainų konkurse Kopenhagoje, Danijoje, su daina „Energy“, su kuria užėmė 7 vietą, surinkusi 70 taškų.

## Diskografija

* 1999 – Vzemi me veter
* 2000 – Ni mi žal
* 2001 – Festivali
* 2002 – Na štiri oči
* 2004 – Največje uspešnice (1998–2004)
* 2005 – Nuša za otroke
* 2008 – Prestiž
* 2013 – Za stare čase

## Nuorodos

* Oficiali svetainė

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai: **Darja Švajger *„For a Thousand Years“ |  **Slovėnijos atstovė Eurovizijoje** 2001 | Po to: **Sestre *„Samo ljubezen“ |
# BASE šuoliai

B.A.S.E. šuolis nuo antenos
**B.A.S.E. šuoliai** – šuoliai su parašiutu, atliekami nuo aukšto stataus pastato (angl. *building*), antenos (angl. *antenna*), tilto (angl. *span*) arba skardžio (angl. *earth*). Dėl žymiai mažesnio aukščio šuoliai nuo kieto pagrindo yra žymiai pavojingesni nei šuoliai iš lėktuvo.

Tai atskira ekstremalių šuolių su parašiutu kategorija. Parašiutininkas, nušokęs nuo visų B.A.S.E. objektų, gauna tarptautinį sertifikatą.

2014 m. balandžio 21 d. nuo Burdž Chalifa dangoraižio nušokę prancūzai Fred Fugen ir Vince Reffet pasiėkė aukščiausio BASE šuolių nuo pastato rekordą, nušokę nuo 828 metrų aukščio viršūnės.

## Šaltiniai