Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Šimto gėlių judėjimas

**Šimto gėlių judėjimas** (arba Šimto gėlių kampanija) – trumpalaikis Kinijos Liaudies Respublikos istorijos laikotarpis, trukęs nuo 1956 m. gegužės iki 1957 m. liepos. Jo metu Komunistų partijos vadovai leido ir skatino įvairias nuomones ir pasiūlymus sprendžiant tuometines vidaus problemas. Tačiau greitai paaiškėjo, kad tai tebuvo spąstai politiniams oponentams demaskuoti. Mao Dzedongas pradėjo persekioti tuos, kurių mintys nesutapo su Partijos požiūriu, o viešąją erdvę vėl užpildė ortodoksinė maoistų ideologija.

## Šaltiniai
# Bromas

*Šis straipsnis apie cheminį elementą. Apie ugnikalnį skaitykite straipsnyje Bromas (ugnikalnis).*

| Bromas (Br)
  |
| --- |
|  |
| Periodinė grupė |
Halogenas
 |
| Atomo numeris | 35
  |
| Išvaizda |
dujos/skystis; rausvai ruda skysta medžiaga; metališko atspalvio  |
| Atomo savybės
  |
| Atominė masė (Molinė masė) |
79,904(1) а.m.v. (g/mol)
 |
| Atomo spindulys |
112 pm
 |
| Jonizacijos energija (pirmas elektronas) |
1139,9 kJ/mol (eV)
 |
| Elektronų konfigūracija | [Ar] 3d10 4s² 4p5 |
| Cheminės savybės
  |
| Kovalentinis spindulys |
114 pm
 |
| Jono spindulys |
? pm
 |
| Elektroneigiamumas |
2,96 (pagal Polingą)
 |
| Elektrodo potencialas |
?
 |
| Oksidacijos laipsniai |
?
 |
| Termodinaminės savybės
  |
| Tankis |
3,12 g/cm³ |
| Šiluminė talpa |
? J/(K·mol)
 |
| Šiluminis laidumas |
0,122 W/(m·K)
 |
| Lydymosi temperatūra |
265,95 K
 |
| Lydymosi šiluma |
5,286 kJ/mol
 |
| Virimo temperatūra |
331,85 K
 |
| Garavimo šiluma |
14,725 kJ/mol
 |
| Molinis tūris |
25,61 cm³/mol
 |
| Kristalinė gardelė
  |
| Kristalinė gardelė |
?
 |
| Gardelės periodas |
? Å
 |

**Bromas** – cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas **Br**, eilės numeris 35.

## Naudojimas

Organiniuose junginiuose, tinkančiuose pesticidų, vaistų, dažų fotopopieriaus, benzino priedų gamybai. Sidabro bromidas AgBr naudojamas gaminant šviesai jautrias fotojuostas.

## Pavadinimo kilmė

Manoma, kad elemento pavadinimą lėmė jo nemalonus kvapas; graikiškai *bromos* – smarvė, nemalonus kvapas.

Bromą pirmąsyk išskyrė A. Balaras 1826 m., sieros rūgštimi ir mangano dioksidu veikdamas kalio bromidą:

2KBr + 2H2SO4 + MnO2 → K2SO4 + MnSO4 + Br2 + 2H2O

Vikižodynas
# 700 m.

**700** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

### Gimtadieniai

**Nedatuota Šankara, indų filosofas, hinduizmo reformatorius. Šankara susistemino ortodoksines (pripažįstančias Vedų autoritetą) sistemas, išvystė vedantos doktriną advaitą vedantą. (m. 750 m.)

## Nuorodos
# Entomologija

Vabalų kolekcija
**Entomologija** (iš gr. entomon 'vabzdys' + *logos* 'mokslas') – zoologijos mokslo sritis, nagrinėjanti vabzdžius. Pirmasis entomologinis tyrimų objektas buvo vabalas šventasis skarabėjus (*Scarabaeus sacer*), kurį senovės Egipto žyniai įvertino kaip protaujančią būtybę ir turinčią ryšių su dangaus kūnais. Dėl to šio vabalo atvaizdai buvo kalami akmenyje, liejami iš aukso, juos nešiodavo kaip amuletus, jais puošdavo faraonų kapus. Skarabėjus buvo pirmasis vabalas, kurio ištirta morfologija ir biologija, o dailininkai įamžino jo atvaizdą.

Tačiau fundamentaliosios entomologijos pradininku laikomas Aristotelis (384–322 m. pr. m. e), kuris paskelbė veikalą „Historia animalium“. Šiame darbe Aristotelis aprašė apie 80 vabzdžių rūšių, be to išskyrė vabalus į atskirą gyvūnų grupę, pavadindamas juos **Coleoptera**. Šis pavadinimas ir dabar vartojamas. Tai mokslinis vabalų būrio pavadinimas (gr. coleos 'apskritimas' + *ptera* 'sparnai'). Praėjus labai daug metų entomologija vėl susidomėta XVIII a. 1758 m. pasirodė Karlo Linėjaus veikalas „Systema naturae", kuris sukėlė didžiulį susidomėjimą entomologiniais faunistiniais tyrimais. Daugiausia atradimų entomologijos srityje padaryta XVII ir XIX a. Tai P. A. Latreille, J. C. Fabricius, G. Panzer, G. Kraatz, C. DeGeer, A. Semionovas-Tianšanskis ir daugelis kitų tyrinėtojų, aprašiusių tūkstančius naujų ir mokslui nežinomų vabzdžių rūšių.

## Entomologija Lietuvoje

Pirmieji entomologiniai tyrimai Lietuvoje atlikti tik XIX a. pr. Mokslo centras buvo Vilniaus universitetas. Šio universiteto profesorius E. Eichvaldas (Eichwald, 1829–1831) lotynų kalba paskelbė tritomį veikalą „Zoologia specialis“, kuriame aprašė nemažai vabzdžių rūšių. Po šio stambaus darbo, turėjusios anais laikais didelę mokslinę ir pažintinę reikšmę, entomofaunistiniai tyrimai Lietuvoje buvo ilgam nutraukti. Kartais į Lietuvą užklysdavo kaimyninių kraštų mokslininkai, tyrinėjantys atskiras vabzdžių grupes. XIX a. antroje pusėje paskelbta keletą taikomojo pobūdžio publikacijų. 1919 m. Kaune buvo įkurta Gamtos tyrimo stotis, kuriai vadovavo profesorius Tadas Ivanauskas. Jis paskelbė Lietuvoje 1920–1921 m. surinktų ar pastebėtų gyvūnų sąrašą. Tai yra pirmas Lietuvos entomologijos raidoje entomofaunistinis darbas, parašytas lietuvių kalba.

## Entomologijos kryptys

Kadangi vien vabzdžių žinoma daugiau kaip milijonas rūšių, entomologija suskaidyta į smulkesnes sritis:

* Dipterologija – nagrinėja dvisparnius;
* Koleopterologija – nagrinėja vabalus;
* Lepidopterologija – nagrinėja drugius;
* Mirmekologija – nagrinėja skruzdėles;
* Taikomoji entomologija ir kt.

## Nuorodos

* Lietuvos entomologų draugijos tinklalapis