Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 2019 m. teroro aktai Kraistčerče

| 2019 m. teroro aktai Kraistčerče |
| --- |
|  |
| **Vieta** | Kraistčerčas, Naujoji Zelandija |
| **Taikinys (-iai)** | Musulmonai |
| **Data** | 2019 m. kovo 15 d. |
| **Išpuolio tipas** | Šaudynės |
| **Žuvusiųjų** | 51 |
| **Sužeistų** | 40 |
| **Vykdytojas (-ai)** | Brenton Harrison Tarrant |

**2019 m. teroro aktai Kraistčerče** – teroristiniai išpuoliai Kraistčerče, Naujojoje Zelandijoje, įvykę 2019 m. kovo 15 d.

Teroro aktai įvyko Al Noor mečetėje per penktadienio pamaldas ir Linvudo musulmonų centre. Ataka Al Noor mečetėje buvo gyvai transliuojama per Facebook Live programą. Per atakas žuvo 51 žmogus, dar 40 sužeista.

## Išnašos
# Neonacizmas

**Neonacizmas** (taip pat žinomas kaip **neonacionalsocializmas**) yra siejamas su keliais Antrojo pasaulinio karo judėjimais, siekiantis atgaivinti nacionalsocializmo ideologiją ar kai kuriuos jos aspektus, pavyzdžiui, rasinį ar etninį nacionalizmą.

Neonaciai retai vartoja šį pavadinimą kalbėdami apie save, dažniau įvardindami save kaip nacionalsocialistus, nacionalistus, patriotus ir panašiai. Kai kurios grupės ar individai, kurie pritaria ideologijai, vengia nacistinių terminų norėdami apeiti kultūros normas ar teisines subtilybes. Dauguma Europos šalių įstatymais draudžia nacistinių, rasistinių ar antisemitinių pažiūrų reiškimą.

Neonaciai dažnai naudoja raudonos – baltos – juodos spalvų simbolius, kurie buvo naudojami nacistinėje Vokietijoje, tokius kaip svastika, Juodoji saulė, sig runos ir raudonos – baltos – juodos spalvų derinys. Visuomenėje dėl nežinojimo nacių simbolika dažnai painiojama su indoeuropietiška naudota pagoniškoje Lietuvoje.

Neonacių judėjimas yra globalus reiškinys, organizuotas ir veikiantis daugelyje šalių, taip pat ir turintis tarptautinius ryšius. Jis pasireiškia net Izraelyje.

## Lietuvoje

Neonacizmas Lietuvoje pradėjo reikštis, kaip ir kitose šalyse, suirus Sovietų Sąjungai XX a. 10 dešimtmečio pradžioje – viduryje. Vienas ryškiausių personų Lietuvos neonacistiniame judėjime yra šiaulietis Mindaugas Murza. Jis dar 1996 m. Šiauliuose įkūrė Lietuvių nacionalsocialinės vienybės sąjungą. Jie pradėjo leisti pogrindinį nacistinį lapelį „Nacijos balsas”, kuriame žydai buvo paskelbti nusikaltėliška tauta, veikiančia „ne tik prieš lietuvių tautą, bet ir prieš Žmoniją”. Antisemitine dvasia buvo persmelkta visa LNSVS ideologija: “Labai pavojingi žydai, tie Lietuvos nepriklausomybės duobkasiai, 1940 m., NKVD komisarai, jie vėl siekia užvaldyti Lietuvos turtą, neva anksčiau jiems priklausiusį”.(„Nacijos balsas“, Nr.3. 1997 m. gegužės 24 d.)

Lietuvoje nacionalistinės grupuotės yra akylai stebimos teisėsaugos, nes antisemitinė, skatinanti rasinę nesantaiką veikla Lietuvos Respublikoje yra draudžiama.

## Šaltiniai
# Sabotažas

JAV Antrojo pasaulinio karo laikų plakatas apie sabotažą
**Sabotažas** (pranc. *sabotage*) – sąmoningas tam tikrų įsipareigojimų neatlikimas arba blogas jų atlikimas, slaptas pasipriešinimas įgyvendinti kokį nors veiksmą, sprendimą, programą. Terminas kildinamas iš konfliktinių darbo santykių tarp darbdavio ir darbuotojų, kai Vakarų šalyse darbuotojai ar jų grupės gadindavo darbo įrenginius, į juos įmesdami batus. Sabotažo atsiradimas siejamas su XIX a. pirmą ketvirtį Jungtinėje Karalystėje vykusiu luditų judėjimu, kai vykstant pramonės perversmui, stichiškai protestuojantys darbininkai gadindavo mašinas ir kitus darbo įrankius. Sabotažo veiksmai kovojančių pusių buvo skatinami Pirmojo pasaulinio karo ir ypač Antrojo pasaulinio karo metu.

## Lietuvoje

Pagal Rusijos TFSR baudžiamojo kodekso, Lietuvoje galiojusio iki 1961 m., 58 straipsnio 7 punktą buvo baudžiama už sabotažą kapitalistų naudai ir 14 punktą už kontrrevoliucinį sabotažą. Faktiškai pagal šį straipsnį buvo baudžiama už politinius („kontrrevoliucinius”) nusikaltimus.

## Šaltiniai
# Jungtinių Valstijų gyventojų surašymo biuras

**Jungtinių Valstijų gyventojų surašymo biuras**|
**Oficialus herbas** |
| **Įkurta** | 1903 liepos 1 d. |
| **Būstinė** | Vašingtonas |
| **Oficiali svetainė** | www.census.gov |

**Jungtinių Valstijų gyventojų surašymo biuras** (angl. *The United States Census Bureau*) – vyriausybinė agentūra, atsakinga už Jungtinių Amerikos Valstijų gyventojų surašymą. Biuras taip yra atsakingas už kitų demografinių ir ekonominių duomenų rinkimą. JAV gyventojų surašymo biuras yra JAV komercijos departamento dalis. Agentūra yra pagrindinis duomenų apie JAV žmones ir ekonomiką šaltinis. Biuras kas dešimt metų vykdo nacionalinį gyventojų surašymą. Pagrindinis gyventojų surašymo vykdymo tikslas – nustatyti atskirų valstijų vietų, kurios joms skirtos JAV atstovų rūmuose, skaičių. JAV gyventojų surašymo biuro direktorius skiriamas JAV prezidento.

## Šaltiniai
# Politika

*Kitos reikšmės – Politika (reikšmės).*
**Politika** ― tai bendro žmonių gyvenimo visuomenėje organizavimo ir nuolatinio reguliavimo veikla.

Terminas „politika“ nurodo valstybės gyvenimą. Senovės graikų kalbos žodis 'polis' reiškia miestą – valstybę, o iš šio žodžio sudarytas būdvardis 'politikos' reiškia visa tai, kas susiję su valstybe ir jos gyvenimu.

Vieno žymiausių senovės graikų mąstytojų Aristotelio traktatas, skirtas valstybei, valstybės valdymui, skirtingoms to valdymo formoms, vadinasi „Politika“.

## Politikos apibrėžimo būdai

1. viešosios valdžios formavimas, viešosios valdžios formavimo technologija;
2. viešųjų reikalų tvarkymo procesas: žmonių gyvenimo visuomenėje organizavimo ir nuolatinio reguliavimo veikla, nustatant bendras privalomas taisykles visuomenėje arba tarp valstybių. Mūsų kasdienybėje ji reiškiasi valdymo, valdžios santykių pavidalu;
3. menas valdyti valstybę (Aristotelis);
4. autoritetinis, privalomas vertybių paskirstymas visuomenėje (David Easton);
5. kas, ką, kada ir kaip duoda, gauna (Harold Laswell).

Politiką nagrinėja politologijos mokslas.

## Politikos mokslų struktūra

* Lyginamoji politika
* Politikos teorija
* Tarptautiniai santykiai

## Tarpdisciplininiai politikos mokslai

* Geopolitika
* Politinė ekonomija
* Politinė istorija
* Politinė psichologija
* Politinė sociologija

## Politinis spektras

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ← Politinė kairė |   | Anarchizmas |   | Komunizmas |   | Socializmas |   | Liberalizmas |   | Centrizmas |   | Konservatizmas |   | Nacionalizmas |   | Fašizmas |   | Politinė dešinė → |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |

Vikižodynas
Vikicitatos
# Smurtas

Smurto tipologija
**Smurtas** (sinonimas prievarta) – sąmoningas jėgos taikymas siekiant sužeisti, įžeisti, įbauginti ar kitaip neigiamai paveikti kitą žmogų ar gyvūną. Smurto priežastis ir pasireiškimo charakteristikas tyrinėja psichologija ir sociologija. Šių disciplinų plotmėje smurtas apibrėžiamas kaip atviras ir sąmoningas fiziškai ar psichologiškai agresyvus elgesys kito asmens atžvilgiu.

Mokslininkai nesutaria, ar smurtas yra žmogaus prigimties dalis, nes archeologiniai duomenys rodo, kad pirmykščiuose žmonėse smurtas ir taikingumas buvo vienodai natūralūs.

Terminas apibrėžia įvairius reiškinius. Dažniau žodis taikomas apibrėžiant vieno asmens sukeliamą žalą kitam ar kitiems asmenims. Karas yra vadinamas plataus masto organizuotas smurtas tarp šalių. Šalys taip pat suteikia teisę legaliai reglamentuotą prievartą naudoti teisėsaugos pareigūnams, siekiant išsaugoti tvarką visuomenėje ir įgyvendinti įstatymus.

## Formos

Išskiriama daug įvairių smurto formų. Pagrindinės grupės:

* fizinis smurtas,
* psichologinis smurtas,
* seksualinis smurtas,
* deprivacija.

## Šaltiniai
# Valstybinis terorizmas

**Valstybinis terorizmas** – teroristinė veikla, kurią viena valstybė vykdo prieš kitą.

## Apibrėžimas

Nėra nei akademinio, nei tarptautinės teisės apibrėžimo, įvardijančio, ką reiškia „terorizmas“. Pasak kai kurių akademikų, tam tikri valstybės valdžios veiksmai gali būti įvardijami kaip „terorizmas“. Traktuodami terorizmą kaip smurtinį veiksmą, kuriuo pirmiausiai siekiama sukelti terorą, Paulas Džeimsas (*Paul James*) bei Džonatanas Frydmanas (*Jonathan Friedman*) atskiria valstybinį terorizmą prieš civilius ir valstybinį terorizmą prieš kovotojus, įskaitant ir „šoko bei pagarbios baimės“ taktikas:

> Šokas ir pagarbi baimė yra „augančio dominavimo“ pakategorė – tai pavadinimas, taikomas didžiulio masto intervencijai siekiant pasėti baimę žmonių protuose. Tai yra valstybinio terorizmo forma. Tačiau šią sampratą buvo sukūręs Harlanas Ulmanas (*Harlan Ullman*) dar prieš Antrąjį Persų įlankos karą, būdamas rezervinio karinio personalo vadovu.
>
>

Tačiau kiti, įskaitant vyriausybes, tarptautines organizacijas, privačias institucijas ir akademikų bendruomenę, mano, jog terminas „terorizmas“ taikytinas tik nusakant smurtinių nevalstybinių veikėjų poelgius. Istoriniu požiūriu terminas „terorizmas“ buvo vartojamas įvardinti veiksmams, kurių imasi valdžia prieš savo pačių piliečius, o šiandien jis dažniau vartojamas apibūdinant smurtinį nusiteikimą prieš civilius, kuris neretai būna strategijos, nukreiptos prieš valdžios institucijas, dalis.

## Išnašos

## Šaltiniai

* Martin, Gus (2006). Understanding terrorism: challenges, perspectives, and issues. SAGE. ISBN 978-1-4129-2722-2.
* Selden, Mark; So, Alvin Y., eds. (2004). War and state terrorism: the United States, Japan, and the Asia–Pacific in the long twentieth century. Rowman & Littlefield. ISBN 978-0-7425-2391-3.
# Organizuotas nusikalstamumas

**Organizuotas nusikalstamumas** – nusikalstamumas, sistemiškai vykdomas specialiai tam sukurtų organizacijų.

Kai kurios organizacijos, pavyzdžiui, teroristų, yra motyvuotos politiškai. Kitų pagrindinis tikslas yra pelnas.

Pagrindiniai kriterijai, pagal kuriuos apibūdinama nusikaltėlių organizacija:

* Hierarchijos egzistavimas
* Smurto naudojimas interesų gynimui
* Ilgalaikis egzistavimas (t. y., tai ne susibūrimas vienai – dviem operacijoms atlikti)
* Kapitalo kaupimas

## Tipiška nusikalstamų organizacijų veikla

* Krovininių sunkvežimių puldinėjimai
* Apiplėšimai
* Turto prievartavimas
* Bankroto klastotės
* Draudimo klastotės
* Akcijų klastotės
* Automobilių vagystės
* Namų apiplėšimai
* Su kredito kortelėmis susiję nusikaltimai
* Pinigų padirbinėjimas
* Kontrabanda
* Nelegalių darbininkų tiekimas
* Paskolų verslas
* Lažybos
* Azartiniai lošimai
* Prostitucija
* Pornografija
* Nelegali narkotikų gamyba ir prekyba
* Prekyba ginklais
* Samdomos žmogžudystės
* Žmonių grobimas reikalaujant išpirkos
* Pagalba nelegaliems imigrantams
* Žmonių grobimas įvairiems darbams (*Human Trafficking*)
* Dirbtinių monopolijų kūrimas
* Profsąjungų išnaudojimas
* Reketas
* Fiktyvus įdarbinimas
* Pinigų plovimas

## Nusikalstami susivienijimai, grupės

* Albanų mafija
* Jakudza
* Jungtinė Šventa Karūna
* Kamora
* Mafija
* Mara Salvatrucha
* Narkotikų karteliai
* Rusų mafija
* Tongai
* Triados
* Turkų mafija
# Politinė kairė

**Kairiosios pažiūros** – partijos ar politiko orientaciją ir planus nusakantis terminas. Paprastai kairieji atstovauja liberalizmui , socializmui, gamtos apsaugai (žaliesiems), anarchizmui, komunizmui, socialdemokratijai ir progresyvizmui. Klasifikavimas į kairę ir dešinę politikoje nėra tikslus ir neretai prieštaringas, nes ypač liberalai labiau gina veiklaus verslininko, bent jau smulkaus, interesus, teigia, jog valstybei nedera daug kištis, kas nuo komunizmo idėjų gana toli. Taip skirstoma, nes konservatoriai laisves vertina daugiau tik ekonominei sričiai savo valstybėje – liberalai mano, jog ir asmeninėje, socialinėje srityse geriau mažiau taisyklių ir apribojimų. Vėlgi liberalai ne visada mano, jog minimalios pajamos, valstybės remiamas išsilavinimas – būtinai blogai. Minimalias pajamas rėmė ir Lietuvos „atsakingo liberalizmo“ šalininkai.

Laikoma, kad kairieji tradiciškai oponuoja dešiniesiems. Kairės ir dešinės kaip politinių terminų opozicija atsirado Prancūzijos Generaliniuose luomuose Didžiosios Prancūzijos revoliucijos metu, kadangi ten, iš parlamento pirmininko pozicijų žiūrint, dešinėje sėdėdavo konservatyvūs deputatai, o kairėje – liberalai ir socialistai.

Gali būti, jog pažiūrų spektras iš tiesų yra uždaro žiedo pavidalo. Daugelis pripažįsta, jog tarp Stalino ir Hitlerio yra kažkas bendro, ir tuo pat metu mano, jog Stalinas priklauso kraštiniams kairiesiems, o Hitleris – kraštiniams dešiniesiems.

## Spektras

Raidės paryškintos yra *kairiosios pažiūros*.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ← Politinė kairė |   | **Anarchizmas** |   | **Komunizmas** |   | **Socializmas** |   | **Liberalizmas** |   | *Centrizmas* |   | Konservatizmas |   | Nacionalizmas |   | Monarchizmas |   | Fašizmas |   | Politinė dešinė → |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |

## Šaltiniai
# Politinė dešinė

**Dešiniosios pažiūros** – partijos ar politiko orientaciją bei ateities planus nusakantis terminas. Skirstymas į kairę ir dešinę ne visada aiškus ir dažnai prieštaringas. Paprastai dešinieji atstovauja konservatizmui, monarchizmui, politinei reakcijai, įvairioms religinėms kryptims, nacionalizmui bei fašizmui.

Laikoma, jog dešinieji tradiciškai oponuoja kairiesiems. Kairės ir dešinės kaip politinių terminų opozicija atsirado Prancūzijos parlamente, kadangi ten iš parlamento pirmininko pozicijų žiūrint, dešinėje sėdėdavo konservatyvūs deputatai, o kairėje – liberalai ir socialistai.

Pagal šią lentelę, labai kraštutinės pažiūros nė vienos krypties nėra geros. Gali būti jog politinis spektras iš tiesų yra žiedo pavidalo.

## Šaltiniai

## Spektras

Paryškintos raidės yra *dešiniųjų pažiūros*.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ← Politinė kairė |   | Anarchiz- mas |   | Komu- nizmas |   | Socializmas |   | Liberalizmas |   | *Centrizmas* |   | **Konser- vatizmas** |   | **Liberta- rizmas** |   | **Naciona- lizmas** |   | **Monar- chizmas** |   | **Fašizmas** |   | **Politinė dešinė** → |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
# Revoliucija

Bastilijos šturmas laikomas Didžiosios Prancūzijos revoliucijos pradžia
**Revoliucija** (iš vėlyvosios lot. *revolutio* – apsisukimas) – globalus ir radikalus kokybinis pokytis (lūžis) gamtos, visuomenės arba pažinimo raidoje, aiškiai atsiskiriant nuo ankstesnės būsenos.

## Revoliucijos samprata istorijoje ir politologijoje

Revoliucija yra politinių konfliktų tarp piliečių ir valdžios institucijų rūšis, kai piliečiai protestuoja ne prieš kurį nors vyriausybės sprendimą ar įstatymą, o apskritai prieš vyriausybę ir jos politiką. Pagrindinė revoliucijos ir pilietinio karo skirtumas yra tas, kad šiuo atveju konfliktuojančių pusių jėgos yra nelygios. Nepasitenkinimas vyriausybe dėl kokių nors priežasčių yra apėmęs didžiąją dalį visuomenės. Vyriausybė negali remtis net jėga, nes revoliucijų metu pagrindinės represinės struktūros, tokios kaip armija ar policija, paprastai irgi pereina į piliečių pusę arba nesikiša į konfliktą. Todėl revoliucijų metu paprastai senoji vyriausybė yra pašalinama ir pakeičiama nauja, turinčia piliečių pasitikėjimą.

Revoliucija nuo valstybinio perversmo skiriasi tuo, kad perversmo metu pakeičiami šalies vadovai, o revoliucijos metu – valstybės santvarka.

Svarbiausias revoliucijos požymis yra esmingas vyriausybės politikos turinio pasikeitimas. Klasikinis revoliucijos pavyzdys – Prancūzijos didžioji revoliucija (1789–1799), nuvertusi seną absoliutaus monarcho vyriausybę, kurios politika buvo nebepriimtina didžiajai Prancūzijos gyventojų daugumai.

Revoliucija gali kilti netikėtai, tačiau sąlygos revoliucijos atsiradimui vystosi per ilgą laiką. Ilgas procesas, kuris veda į revoliuciją, susideda iš daugelio pokyčių ir konfliktų, bet svarbiausi yra klasių konfliktai ir valstybės vieta tuose konfliktuose.

Alexis de Tocqueville savo darbe „Senoji santvarka ir revoliucija“ teigė, kad revoliuciniai sprogimai vyksta nebūtinai dėl situacijos visuomenėje pablogėjimo. Nelaimės, kurios laikomos neišvengiamomis yra kantriai iškenčiamos, tačiau pasidaro nepakenčiamos, jei suvokiama, kad tai galima pakeisti.

## Literatūra

## Nuorodos

Vikicitatos
# Valstybė

*Apie mėnesinį žurnalą – žr. Valstybė (žurnalas).*

**Valstybė** – tam tikroje konkrečioje teritorijoje gyvuojanti politinė organizacija, turinti nuolatinę vyriausybę, nuolatinius gyventojus, apibrėžtą teritoriją ir suverenitetą.

## Vaidmuo ir intervencijos ribos

### Vaidmuo

Egzistuoja du pagrindiniai požiūriai, koks turėtų būti valstybės vaidmuo:

* Etatizmas. Valstybės vaidmuo politiniame gyvenime suabsoliutinamas. Pasak G. Hėgelio: „Valstybė – tikslas savyje“. Variantai: autoritarinis, totalitarinis, demokratinis.
* Anarchizmas. Valstybinė organizacija laikoma negerove, krizių priežastimi. Tikslas – visuomenė be viešpatavimo, prievartos struktūros.

### Intervencija

Praktinės politikos požiūriu kai kurios šiuolaikinės ideologijos griežtai skiria įvairias valstybės intervencijos sritis. Pirmoji jų siejama su valstybės uždaviniais kurti teisinę visuomenės infrastruktūrą, palaikyti teisėtumą ir tvarką, ginti nacionalinę teritoriją nuo išorės agresijos ir įtvirtinti tam tikras tradicines moralės normas. Antroji galima valstybės veiklos sritis – jos intervencija į ekonominę sistemą: tiesiogiai užsiimama gamyba arba ji reguliuojama, anuliuojama dalis ar net visos su privačia nuosavybe susijusios teisės, perskirstomos pajamos ir teikiamos paslaugos pagal kitokį nei rinkos principą (gauna tas, kas moka). „Naujųjų dešiniųjų politiniai sąjūdžiai JAV ir Vakarų Europoje dažnai palaiko valstybę pirmojoje srityje (pvz., pritaria didesnėms karinėms išlaidoms, laikosi dogmatinių moralinių pažiūrų), bet kartu siekia “apkarpyti" valstybę socialinės rūpybos bei ekonominio reguliavimo srityje. Kai kurios demokratinio socializmo atmainos laikosi priešingo įsitikinimo – jos pritaria moralinių nuostatų liberalizavimui bei valstybės vaidmens mažėjimui pirmojoje srityje, bet kartu reikalauja valstybės veiklos plėtros antrojoje srityje.

## Taip pat skaitykite

* Šalių sąrašas
* Šalis

Vikicitatos

Vikižodynas
# Europolas

**Europolas**|
Europolo būstinė Hagoje |
| **Įkurta** | 1998 m. (patvirtinta) 1999 m. liepą (pradėjo veiklą) |
| **Būstinė** | Haga, Nyderlandai |
| **Direktorius** | Rob Wainwright (JK) |
| **Oficiali svetainė** | www.europol.europa.eu |

**Europolas** (angl. *European Police Office, Europol*) – Europos Sąjungos kriminalinės žvalgybos agentūra. Viršnacionalinė institucija, įkurta tarpvyriausybiniu lygmeniu, jo pirmtakas – Europos narkotikų padalinys (ENP). Jo tikslas – gerinti kompetentingų institucijų veiklą, veiksmingumą, bendradarbiavimą užkertant kelią pavojingoms tarptautinių nusikaltimų formoms bei kovojant su jomis. Iš pradžių šis tikslas apėmė nelegalią prekybą narkotikais, branduolinėmis ir radioaktyviosiomis medžiagomis, nelegalų gabenimą, prekybą žmonėmis bei su automobiliais susijusius nusikaltimus. Europole numatyta palengvinti keitimąsi informacija tarp valstybių. Europole dirba apie 700 tarnautojų.

## Istorija

Europolo įsteigimui pritarta 1992 m. ES valstybėms pasirašius Mastrichto sutartį. 1995 m. liepos 26 d. valstybės narės pasirašė Europolo konvenciją.

2010 m. Europolas buvo performuotas suteikiant jam pilnas ES agentūros teises. Tai Europolui suteikė daugiau įgaliojimų informacijos apie nusikaltimus kaupime. Taip pat nuo šiol Europos Parlamentas gali labiau kontroliuoti agentūros veiklą ir biudžetą.

## Uždaviniai

Europolas – teisėsaugos agentūra, atsakinga už kriminalinės žvalgybos duomenų mainus ir analizę. Jo užduotis – didinti ES teisėsaugos institucijų veiklos veiksmingumą ir gerinti jų bendradarbiavimą užkertant kelią sunkiam tarptautiniam nusikalstamumui ir terorizmui bei su jais kovojant ir tokiu būdu siekti saugesnės Europos visiems ES piliečiams.

## Lietuva ir Europolas

2003 m. spalio 30 d. Lietuva pasirašė bendradarbiavimo sutartį su Europos policijos biuru Europolu.

## Taip pat skaitykite

* Interpolas
# Ksenofobija

**Ksenofobija** (iš graikų k. ξένος 'užsienietis, keistuolis', φόβος 'baimė') – nepalankumas arba priešiškumas svetimšaliams ir tam, kas svetimšališka. Šią fobiją turintys žmonės bijo, vengia ar yra priešiškai nusiteikę prieš kitokios tautybės, rasės, religijos, kultūros atstovus. Nors terminas *ksenofobija* dažnai vartojamas kaip *rasizmo* sinonimas, tačiau tai nėra lygiaverčiai terminai.

Ksenofobijos priežastys gali būti tautinė izoliacija, istorinės aplinkybės, staigus imigrantų skaičiaus padidėjimas.

## Šaltiniai
# Separatizmas

**Politinis separatizmas** – judėjimas, siekiantis tam tikrai teritorijai ar žmonių grupei suteikti suverenumą atskiriant juos nuo esančios valstybės. Tai politinės opozicijos forma.

Sociologijoje **separatizmu** kartais vadinama tautinių mažumų būsena, kai jos jų nariai renkasi nebendrauti su dauguma ir neperimti dominuojančios kultūros.

## Šaltiniai
# Džihadizmas

**Džihadizmas** (arab. الجهادية = *al-Jihādīyah*) – politinė ir religinė islamo ideologija, teigianti, kad kiekvieno musulmono moralinė pareiga yra vykdyti džihadą, t. y. visomis turimomis priemonėmis kovoti (dažniausiai ginklu) už pasaulinį islamo religijos įsiviešpatavimą. Nors išskiriami du džihado tipai, džihadizmo judėjimas apima mažojo džihado (arab. الجهاد الأصغر = *al-Jihād al-aṣghar*) įgyvendinimą.

Džihado vėliava
Džihadizmo tikslas yra kalifato, kitaip tariant, tam tikros islamiškos politinės ir juridinės valdymo formos sukūrimas ir primetimas. Džihadistai, džihadizmo išpažinėjai, savaip intrepretuoja pačią džihado reikšmę, atmeta bet kokias karo taisykles ir pereina prie teroristinių veiksmų, kaip kovos formos, siekdami aiškių politinių tikslų – nuversti esamas vyriausybes arba sumažinti Vakarų pasaulio įtaką musulmoniškose šalyse.

Džihadizmas dažnai tampa regioninių ar pasaulinių galių įrankiu, persipina su kitomis etninėmis ar religinėmis įtampomis.

## Istorija

Teroristinės organizacijos, dalyvavusios Afganistano kare 1979–1989 m., sustiprino džihadizmo, kuris buvo platinamas įvairiuose ginkluotuose konfliktuose 1990–2000 m., iškilimą. Žilis Kepelis praėjusio amžiaus dešimtajame dešimtmetyje nustatė konkretų salafi džihadizmą kartu su salafizmu.

Džihadizmas, turintis tarptautinį, panislamistinį mastą, vadinamas „pasauliniu džihadizmu“. Tyrimai rodo, kad didėjant „Islamo valstybei“, daugelis musulmonų iš Vakarų šalių, tokių kaip Albanija, Australija, Belgija, Bosnija ir Hercegovina, Kanada, Danija, Prancūzija, Vokietija, Airija, Italija, Kosovas, Nyderlandai, Naujoji Zelandija, Šiaurės Makedonija, Norvegija, Lenkija, Rusija, Ispanija, Švedija, Šveicarija, Jungtinė Karalystė ir JAV, keliavo prisijungti prie pasaulinio džihado Sirijoje ir Irake.

## Šaltiniai
# Ekoterorizmas

**Ekoterorizmas** – radikaliojo enviromenalizmo forma, kuomet dėl gamtosauginių paskatų atakuojama nuosavybė ar asmenys. Labiau sietinas su sabotažu, nei organizuotu terorizmu. Dažniausiai tai būna simbolinis gestas, kuriuo išreiškiamas nepasitenkinimas gamtą niokojančia sistema. Taikiniais dažnai tampa stambios kompanijos, vykdančios miškų kirtimą, kelių tiesimą, atliekančios ekspermentus su gyvūnais, ar kitus aplinkai žalingus veiksmus.

Ekoterorizmu vadinamos gamtosaugos aktyvistų taktikos siekiant išsaugoti medžius nuo kirtimo – pavyzdžiui, vinių kalimas į kamieną, kad kirtėjai sugadintų pjūklus, prisirakinimas prie medžių ir kitoks gamtos naikinimo trukdymas. Radikalesni būdai – padegimas, bombų sprogdinimas (šiuo metodu pagarsėjo Teodoras Kačinskis).

Ekoterorizmu kaltinamos organizacijos yra Gyvūnų išlaisvinimo frontas, Žemės išlaisvinimo frontas, Greenpeace, Earth First!, kitos mažiau skaitlingos organizacijos.

Ekoterorizmas labiausiai paplitęs JAV, Jungtinėje Karalystėje.