Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Didieji Grįžulo Ratai

Didžiųjų Grįžulo Ratų žvaigždynas
**Didieji Grįžulo Ratai** (lot. *Ursa Major* – didžioji meška, *UMa*) – 3-as pagal dydį ryškus šiaurės pusrutulio žvaigždynas. Lietuvoje matomas ištisus metus, žemiausiai prie horizonto nusileidžia rudenį. Vienas svarbiausių navigacinių žvaigždynų: 5 kartus pratęsus atkarpą per dvi kraštines žvaigždes (α ir β), randama Šiaurinė, pratęsus lanką, galime pataikyti į Jaučiaganio Arktūrą, toliau – į Mergelės Spiką. Kitas „ratų“ žvaigždynas yra Mažieji Grįžulo Ratai. Kovo mėnesį pietinio pusrutulio dangaus stebėtojai šį žvaigždyną gali matyti visai prie pat horizonto.

Visos septynios ryškiausios žvaigždės priklauso labai arti praskrendančiam Didžiųjų Grįžulo Ratų spiečiui.

## Žvaigždyno pavadinimas

Grįžulas yra senas lietuviškas jodyklos (vietos, kur išjodinėjami jauni žirgai) pavadinimas. Žvaigždynas mūsų platumose yra nenusileidžiantis. Jis sukasi ratu (aplink Šiaurės žvaigždę, apsukdamas šį ratą per parą). Žirgas jodykloje bėga panašiai. Susijusios reikšmė̃s yra ir kiti žinomi žvaigždyno pavadinimai: *Arklys*, *Dievo kumeliai*. Lietuvių tautai arklys buvo labai svarbus.

Su žirgais susiję ir kai kurie kitų tautų pavadinimai. Anglijoje nuo romėnų laikų liko *Ariamas laukas* arba *Plūgas*, vokiečiai žvaigždyną įvardijo *Prasčiokų vežimu*. Arabų kultūroje buvo atkreiptas dėmesys, jog antroji pagal ryškumą žvaigždė geros regos akiai atrodo dviguba. Ji pavadinta *Micaru* ir *Alkoru* – *Žirgu* ir *Raiteliu*.

Romos imperijoje žvaigždynas buvo vadinamas *Septyniais Jaučiais*. *Didžiosios Meškos* pavadinimas laikomas akmens amžiaus paveldu, astronomai „meškišką“ versiją perėmė iš senovės graikų.

Lietuviškai žvaigždynas kartais dar pavadinamas *Meškos Ratais* (samplaika), taip pat *Grigo Ratais*, *Vežimu*, *Karieta*, *Samčiu* – šie pavadinimai atsirado vėliau.

## Mitai

* Graikų mitologijoje, Helikė yra viena iš nimfų, prižiūrėjusių Dzeusą kai šis buvo mažas. Vėliau, už tai atlyginant, ji buvo pakelta į žvaigždes ir tapo Didžiaisiais Grįžulo Ratais.
* Kai kuriose indėnų tautose – trys medžiotojai veja lokį (likusios 4 žvaigždės). Pirmas medžiotojas neša lanką, antras puodą, trečias saugo žvaigždes, kur virs lokieną. Kiekvieną rudenį medžiotojas nušauna lokį ir kraujas nudažo medžių lapus.

## Ryškiausios žvaigždės

* **Dubchė** (arab. k. *Lokys*) – α UMa 1m,81
* **Merakas** – β UMa 2m,34
* **Fekda** – γ UMA 2m,41
* **Megrezas** – δ UMa 3m,32
* **Aliotas** – δ UMa 1m,76
* **Micaras** – δ (daugianarė: UMa 2m,23+3m,95 ir palydovas **Alkoras** 3m,99) (*Žirgas* ir *Raitelis*)
* **Benetnašas** – δ UMa 1m,86

## Kiti objektai

* Planetiškasis ūkas M 97 (*Pelėdos ūkas*), spiralinės galaktikos M81 ir M82.

## Kita informacija

Didieji Grįžulo Ratai yra pavaizduoti Aliaskos valstijos vėliavoje.

## Šaltiniai
# Andinė antis

| Merganetta armata |
| --- |
|  Andinė antis ( *Merganetta armata*) |
| Apsaugos būklė |
|  Nekeliantys susirūpinimo (IUCN 3.1),  |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai *( Aves)* |
| Būrys: | Žąsiniai paukščiai *( Anseriformes)* |
| Šeima: | Antiniai *( Anatidae)* |
| Pošeimis: | Tadorninae *( Tadorninae)* |
| Gentis: | Andinės antys *( Merganetta)* |
| Rūšis: | Andinė antis *( Merganetta armata)*
\* *Merganetta armata colombiana* |

 |

**Andinė antis** (*Merganetta armata*) – antinių šeimos andinių ančių (*Merganetta*) genties vandens paukščių rūšis, gyvenanti Pietų Amerikoje, Andų kalnuose. Dažnai sutinkama Čilėje ir Argentinoje, bet apie populiacijos skaitlingumą mažai žinoma.

Andinių ančių pora
Andinės anties patinas
Andinės antys suka lizdus olose, tarp uolų ir aukštoje žolėje. Paprastai padeda ir peri po 3-4 kiaušinius. Inkubacinis periodas trunka 43-44 dienas. Jaunikliai išsirita dryžuoti ar su juodai baltomis dėmėmis. Mėgsta kalnų upes, gerai plaukioja ir nardo. Skraido aukštai, 1200-4500 m aukštyje. Nelaisvėje ilgiau neišgyvena.

Andinė antis išauga iki 43-46 cm ilgio, 315–440 g svorio. Jos išskirtinis bruožas – ilgos uodegos plunksnos. Suaugusių paukščių plunksnų spalva, priklausomai nuo porūšio, smarkiai skiriasi, visos jos turi baltų plunksnų galvą ir išlenktą juodą liniją palei galvą ir kaklą. Kūno plunksnos visada tamsios, kai kurių andinių ančių iš dalies rudos. Patinams būdingi raudoni snapai. Patelės šiek tiek mažesnės, jų galva juoda, uodega tamsiai rausva. Jaunų paukščių plunksnos yra pilkos ant nugaros ir baltos papilvėje.

Populiacijos mažėjimą lemia konkurencija su introdukuotais upėtakiais dėl mitybos bestuburiais, miškų kirtimo, hidroelektrinių statybos ant kalnų upių.

## Porūšiai

* *Merganetta armata colombiana* (Venesuela, Ekvadoras)
* *Merganetta armata leucogenis* (Ekvadoras, Peru)
* *Merganetta armata armata* (Argentina, Čilė)
* *Merganetta armata berlepschi* (Argentina)
* *Merganetta armata garleppi* (Bolivija)
* *Merganetta armata turneri* (Peru)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Andinė antis Archyvuota kopija 2016-03-15 iš Wayback Machine projekto.
* Andinė antis (*lt.biologija*) Archyvuota kopija 2015-02-02 iš Wayback Machine projekto.
# Antis

*Kitos reikšmės – Antis (reikšmės).*

| Anatidae |
| --- |
|  Šalminės anties (*Netta rufina*) gaigalas. Gaigalais vadinami ančių patinai |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai *( Aves)* |
| Būrys: | Žąsiniai paukščiai *( Anseriformes)* |
| Šeima: | Antiniai *( Anatidae)* |

 |
| Binomas |
| Anas platyrhynchos Linnaeus, 1758 |

**Antis** (lot. *Anatidae*) – bendras įvairių antinių (*Anatidae*) šeimos vandens paukščių pavadinimas. Antys yra mažesnės už gulbes ir žąsis.

Plačiau apie antis skaityti straipsnyje - antiniai paukščiai.

Didžiosios anties (*Anas platyrhynchos*) jauniklis
Vikicitatos

Vikižodynas
# Lėktuvnešis

Prancūzų lėktuvnešis *Clémenceau*
F-14 ir F-18 lėktuvai ruošiasi kilti nuo JAV lėktuvnešio USS Enterprise
**Lėktuvnešis** – stambus karinis laivas, skirtas lėktuvų transportavimui, nuo kurio denio lėktuvai gali pakilti ir ant jo leistis.

Lėktuvnešiai yra didelės strateginės reikšmės kariniai jūrų vienetai, nes juose besibazuojantys lėktuvai gali pasiekti taikinius pačiam lėktuvnešiui liekant tarptautiniuose vandenyse.

Lėktuvnešių prototipai pradėti kurti nuo 1910 m. ir pirmą kartą panaudoti Pirmajame pasauliniame kare. Pirmuoju lėktuvnešiu laikomas britų *HMS Ark Royal*, priimtas naudoti 1915 m. Jis vykdė kovinius veiksmus Pirmojo pasaulinio karo metais prieš Osmanų imperiją.

Antrojo pasaulinio karo pradžioje lėktuvnešius turėjo tik keturios valstybės: JAV, Jungtinė Karalystė, Japonija ir Prancūzija. Lėktuvnešiai buvo ypač svarbūs Antrajame pasauliniame kare Ramiojo vandenyno veiksmų teatre: nuo lėktuvnešių pakilo Japonijos lėktuvai atakavę Pearl Harborą bei amerikiečių lėktuvai bombardavę Tokijų. Iš viso per Antrąjį pasaulinį karą buvo pastatyti 194 lėktuvnešiai.

Šiuolaikiniai lėktuvnešiai gabena kelias dešimtis įvairios paskirties lėktuvų ir sraigtasparnių. Svarbiausios lėktuvnešiams priskiriamos užduotys: oro parama sausumos pajėgoms pakrantėje, karo laivų junginių priešlėktuvinė ir priešpovandeninė gynyba, priešo priešlėktuvinės gynybos sunaikinimas, persvaros ore užtikrinimas kovos veiksmų rajone, priešininko karų laivų sunaikinimas.

2020 m. duomenimis pasaulyje 14 šalių naudoja 43 lėktuvnešius. Jungtinių Valstijų karinės jūrų pajėgos naudoja 11 atominių lėktuvnešių.

## JAV lėktuvnešių tipai

Dabartiniame JAV kariniame laivyne naudojamų lėktuvnešių tipų kodai užrašyti pastorintu šriftu. Kiti tipai – pasenę (nebenaudojami) arba planuoti, bet nenaudoti.

* ACV – pagalbinis lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Auxiliary*)
* AVG – pagalbinis eskortinis lėktuvnešis (*Escort Carrier, Auxiliary*)
* AVT – mokomasis lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Training Ship*)
* **CV** – lėktuvnešis (*Aircraft Carrier*)
* CVA – atakos lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Attack*)
* CVAN – atominis atakos lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Attack, Nuclear Powered*)
* CVB – didysis lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Large*)
* CVE – eskortinis lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Escort*)
* CVGH – raketinis sraigtasparnių lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Guided Missile Helicopter*)
* CVH – sraigtasparnių lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Helicopter*)
* CVHE – eskortinis sraigtasparnių lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Escort, Helicopter*)
* CVL – lengvasis lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Light*)
* **CVN** – atominis lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Nuclear Powered*)
* CVS – (iki 1957 m.) hidrolėktuvų lėktuvnešis (*Seaplane Carrier*)
* CVS – (nuo 1957 m.) priešpovandeninis ir paramos lėktuvnešis (*Anti-Submarine/Support Carrier*)
* CVV – vertikaliojo kilimo lėktuvnešis (*Aircraft Carrier, Vertical Take Off And Landing*)

## Taip pat skaitykite

* Nimitz klasės atominiai lėktuvnešiai.
* Eskortinis lėktuvnešis
* Lengvasis lėktuvnešis
* Prekinis lėktuvnešis
* Lėktuvnešinis kreiseris
* Priešpovandeninis sraigtasparninis kreiseris

## Šaltiniai
# Vokiečių ordino valstybė

|  |
| --- |
| **Deutschordensstaat** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1230 – 1525** |  →    → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vėliava | Herbas |

 |
| Location of Vokiečių ordino valstybėVokiečių ordino valstybė (raudona) 1466 m. |
| **Sostinė** | Marienburgas (1309-1454) Karaliaučius (1454-1525) |
| **Kalbos** | vokiečių  |
| **Valdymo forma** | Teokratija |
|  |
| **Istorija** |  |
|  - Prūsijos užkariavimas | 1230 m., 1230 |
|  - Prūsijos kunigaikštystės įkūrimas | 1525 m. |
|  |
| **Valiuta** | Markė |

**Vokiečių ordino valstybė** (vok. *Deutschordensstaat*) – Vokiečių ordino teokratinė feodalinė valstybė, gyvavusi 1230–1525 m. Baltijos jūros rytinėje pakrantėje, dab. Lenkijos, Lietuvos, Latvijos ir Estijos teritorijų vakarinėse dalyse ir Rusijos Kaliningrado srityje.

## Istorija

Vokiečių ordino valstybinis darinys egzistavo Kulmo žemėje nuo 1230 m. Vokiečių ordino valstybė faktiškai įkurta po užkariavimų Prūsijoje, kai 1309 m. Soldino taika markgrafas Valdemaras Brandenburgietis už 10 000 markių pardavė savo teises į Dancigą, o ordino sostinė buvo perkelta iš Venecijos į Marienburgą.

Vokiečių ordino valstybė 1260 m.
1346 m. Vokiečių ordinas iš Danijos įsigijo Šiaurės Estiją ir perdavė ją valdyti Livonijos ordinui. Valdant didžiajam magistrui Vinrichui fon Kniprodei (1351–1382 m.) valstybė įgijo didžiausią galią, netgi buvo privertusi Lietuvos Didžiąją Kunigaikštiją ir jos valdovus 1382 m. Jogailą ir 1384 m. Vytautą atsisakyti teisių į Žemaitiją. 1409 m. Žemaičių sukilimas davė dingstį kryžiuočių lemiamam karui su Lietuvos Didžiąja Kunigaikštija ir Lenkija.

Kryžiuočiams 1410 m. pralaimėjus Žalgirio mūšį valstybę užgriuvo didžiulių kontribucijų našta, teko didinti mokesčius, todėl 1440 m. 53 smulkieji dvarininkai ir 19 miestų, tarp jų – Dancigas, Elbingas ir Torunė, įėję į Hanzos sąjungą, įkūrė Prūsijos konfederaciją, siekdami nusikratyti Vokiečių ordino valdžios. 1454 m. prasidėjus Prūsų sąjungos inspiruotam sukilimui, kilo Trylikos metų karas, pasibaigęs Vokiečių ordino sutriuškinimu. Konfederacijos miestai, taip pat ir Marienburgas, pagal Antrąją Torunės taiką atiteko Lenkijos karalystei kaip jos provincija Karališkoji Prūsija. Vokiečių ordino valstybės sostine tapo Karaliaučius.

Vokiečių ordino valstybės sostinė Marienburgas
1525 m. Vokiečių ordino didysis magistras Albrechtas Brandenburgietis kartu su visa Ordino valstybe priėmė liuteronų tikėjimą ir įkūrė pasaulietišką Prūsijos kunigaikštystę.

## Valdymas

Valstybės galva – Vokiečių ordino didysis magistras asmeniškai per savo administraciją kontroliavo visą Prūsiją. Didysis magistras taip pat buvo Marienburgo pilies komendantas ir ordino iždininkas. Jis taip pat buvo Hanzos Lygos narys, gaudamas dalį Lygos muitų mokesčių. XIII–XV a. Vokiečių ordino valstybėje buvo 20-25 komtūrijos, stambesni administraciniai teritoriniai vienetai – (vok. *Komtureien*) ir smulkesnės fogtilijos, kurias valdė fogtai (vok. *Vögte*).

## Šaltiniai
# Vėjo greitis

Vėjo greičio matavimo įranga
Pasaulinis vėjo greičio pasiskirstymas 10 m virš žemės, 1981–2010 m.
**Vėjo greitis** – oro tūrio nueitas kelias Žemės paviršiaus atžvilgiu per laiko vienetą. Gali būti matuojamas tiek SI sistemos, tiek istoriniais matavimo vienetais: metrais per sekundę, kilometrais per valandą, mazgais arba balais pagal Boforto skalę. Uraganiniams vėjams kategorizuoti pagal jų greičius naudojama Safiro-Simpsono skalė. Vėjo greičio matavimui sukurtas prietaisas – anemometras. Vėjo greitis turi įtakos orų prognozėms, aviacijai, laivybai, statybų projektams, daugelio augalų rūšių augimui ir medžiagų apykaitai bei daugybei kitų reiškinių.

Vėjas kyla atsiradus skirtumui tarp dviejų oro masių atmosferinio slėgio, orui judant iš aukšto į žemą slėgį, dažniausiai dėl temperatūros pokyčių. Vėjo greitis (stiprumas) ir kryptis yra vieni iš svarbiausių vėjo parametrų, kurie dažniausiai vertinami meteorologijoje. Paprastai matuojamas vėjo vidutinis ir momentinis greičiai. Dėl netolygaus oro masių judėjimo vėjo greitis smarkiai svyruoja aplink vidutinę reikšmę. Škvalu vadinamas staigus vėjo greičio padidėjimas 8 m/s ir daugiau per trumpą laiko tarpą. Esant škvalui vėjo greitis viršija 11 m/s ir gali siekti 25 m/s ar daugiau. Pučiant uraganiniam vėjui, greitis viršija 33 m/s, o gūsiuose ir 100 m/s.

## Greitį įtakojantys veiksniai

Vėjo greitį įtakoja daugybė veiksnių ir situacijų, veikiančių skirtingais masteliais. Tai apima slėginį gradientą, Rosbio bangas ir atmosferos sraujymes, taip pat vietines oro sąlygas. Taip pat yra ryšys tarp vėjo greičio ir krypties, ypač atsižvelgiant į slėgio gradientą ir reljefo sąlygas.

Slėginis gradientas apibūdina atmosferos slėgio pokytį erdvėje, t. y., oro slėgio skirtumą tarp dviejų atmosferos ar Žemės paviršiaus taškų. Šis parametras ypač įtakoja vėjo greitį, nes kuo didesnis slėgio skirtumas, tuo smarkiau pučia vėjas (nuo aukšto slėgio į žemo slėgio sritį), kad subalansuotų svyravimus. Slėginis gradientas kartu su Koriolio efektu ir trintimi taip pat turi įtakos vėjo krypčiai.

Rosbio bangos yra stiprūs vėjai viršutinėje troposferos dalyje. Jie veikia pasauliniu mastu ir juda iš vakarų į rytus, todėl vadinami vakariniais vėjais. Pačios Rosbio bangos – tai vėjo greitis, besiskiriantis nuo to, kuris stebimas apatiniuose troposferos sluoksniuose.

Vietos oro sąlygos vaidina pagrindinį vaidmenį, įtakojant vėjo greitį, nes uraganų, musonų ir ciklonų formavimasis kaip neįprasti veiksniai gali smarkiai paveikti vėjo srauto greitį.

## Šaltiniai
# Cianas (pigmentas)

*Kitos reikšmės – Cianas (reikšmės).*

**Cianas** |   |
| Spalvos parametrai |
| Bangos ilgis | (450-500 ) |
| RGB | (00FFFF (0 %,100 %,100 %)) |
| CMYK | (100 %,0 %,0 %,0 % ) |
| HSV | (180°, 100 %, 100 % ) |
| L\*a\*b | (91, -51, 15 ) |

**Cianas**, **Ciano mėlis** – vario karbonatas, pigmentas, naudojamas tapyboje. Taip pat – viena iš CMY (ir CMYK) sistemos spalvų.

*Ciano mėlis* pasižymi labai skaisčia, žalsvai žydra spalva, panašia į turkio. *Ciano* pigmento pavadinimas (kartu su Karaliaučiaus mėliu) davė vardą *ciano* spalvai, kuri artima žydrai, tačiau turi žalsvą atspalvį. Paskutiniu metu vietoje *ciano mėlio* dažnai naudojamas beiveik tokią pat spalvą turintis Ftalocianinas.
# Socialinė nelygybė

**Socialinė nelygybė** – hierarchiniai visuomenės grupių padėties skirtumai, nelygus ekonominių, politinių, kultūrinių ir kitų resursų pasiskirstymas.

Visos visuomenės yra stratifikuotos. Konkreti stratifikacijos schema kiekvienoje šalyje ar istorijos bėgyje yra skirtinga. Konkretus stratų įvardinimas yra kiekvienos šalies analizės rezultatas. Grubiausias yra visuomenės skirstymas į tris klases.

## Skirtumai ir nelygybė

Visi visuomenės nariai ir jų grupės vienu ar kitu būdu yra skirtingi. Šiuos skirtumus *Jean Jacque Rousseau* (Žanas Žakas Ruso) vadino „natūraliais skirtumais“. Tačiau šie skirtumai didele dalimi yra lemiami visuomenės. Tai lemia, kad socialinė nelygybė yra priklausoma ne nuo atskirų individų, bet nuo visuomenės.

Atitrauktai vertinant socialiniai skirtumai nėra vien negatyvus reiškinys. Problemos atsiranda tuomet, kai įvedama jų kategorizacija ir klasifikacija (moralinė, ekonominė ir pan.), t. y. kai skirtumai išdėstomi tam tikroje „vertybių skalėje“. Taip pat problematiška situacija gali susidaryti socialinio teisumo požiūriu, kai socialinė nelygybė pasireiškia tokiose srityse kaip mažamečių vaikų švietimas.

## Valstybės vaidmuo

Egzistuoja keletas nelygybės aiškinimo modelių, kurių svarbiausi yra:

* Funkcionalistinis modelis. Pagal jį nelygybė yra natūralus visuomenės išgyvenimo būdas. Svarbias funkcijas atlieka gabiausi žmonės.
* Konfliktologinis modelis. Nelygybės problemas reikia išspręsti.

Nelygybę galima naikinti arba kompensuoti jos padarinius. Liberalai socialinės lygybės siekimo principą mato lygiose starto sąlygose, nors finišuoti galima ir skirtingai. Konservatyvi versija lygaus starto versiją neigia.

Vadinamoji „socialinė valstybė“ siekia sumažinti socialinę nelygybę kiek tai leidžia valstybės įstatymai (pvz., gerbiant nuosavybės teisę). Socialinė valstybė bando pasiekti, kad ekonominis augimas turėtų poveikį visoms socialinėms grupėms ar, kad socialinė nelygybė visuomenėje nedidėtų.

Marksistiniu požiūriu valstybė palaiko socialinę nelygybę tarp skirtingų klasių, nes tai atitinka valdančiosios klasės interesus.

Klasikinio liberalizmo požiūriu socialinė nelygybė yra teisėta ir prasminga. Socialinė nelygybė yra žmonių prigimtinės lygybės padarinys ir tai natūralu, neišvengiama.

## Poveikis ekonomikai

Požiūriai į nelygybės poveikį ekonomikai yra labai skirtingi. Dažnai nurodomos teigiamos socialinės nelygybės funkcijos kaip skatinančios asmenis tobulėti ir siekti didesnės asmeninės gerovės, taip darant teigiamą poveikį ekonomikos augimui. Kitos teorijos nurodo, kad didelė socialinė nelygybė mažina vidaus paklausą taip stabdydama ekonomikos raidą.

## Lyginamieji tyrimai

Socialinės nelygybės palyginimas tarp skirtingų valstybių paprastai daromas naudojantis indeksu gaunamu lyginant 10 % didžiausias pajamas gaunančių šeimų su 10 % mažiausias pajamas gaunančių šeimų (gali būti taikomos ir kitokios imtys – 5 %, 2 % ir pan.). Gaunamas pajamų skirtumas (paprastai kartais) rodo socialinės nelygybės mastą šalyje.

## Taip pat skaitykite

* Žmogaus socialinės raidos indeksas
* Skurdas

## Išnašos
# 308 m. pr. m. e.

**308 m. pr. m. e.** buvo keliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Įvykiai

* Romos respublikos pirmuoju konsulu išrinktas Publius Decius Mus (II kartą), o antruoju konsulu - Quintus Fabius Maximus Rullianus (III kartą).

## Nuorodos
# Iguanodontas

| Iguanodon |
| --- |
|  Iguanodonto restauracija |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Ropliai *( Sauropsida)* |
| Būrys: | Paukščiadubeniai dinozaurai *( Ornithischia)* |
| Pobūris: | Ornitopodai *( Ornithopoda)* |
| Šeima: | Iguanodontidai *( Iguanodontidae)* |
| Gentis: | Iguanodontas *( Iguanodon)* |

 |

**Iguanodontas** (*Iguanodon*, iš lotynų „Iguanos dantis“) – iguanodontidų (*iguanodontidae*) šeimai priklausę paukščiadubeniai dinozaurai. Pavadinimas kilo nuo to kad, dinozauro dydis buvo nustatytas palyginus rastus dantis su iguanos dantimis. 1822 dinozaurą pirmasis aprašė anglų daktaras-geologas Gideonas Mantelas (*Gideon Mantell*). Jų liekanų rasta Europoje, Š. Amerikoje ir Afrikoje. Ilgis – 9 m., nors pradžioje manyta, kad siekia 30 m. Jis buvo pirmas atpažintas žolėdis dinozauras. Šie augalėdžiai tikriausiai gyveno bandomis, o judėjo lėtai.

## Išvaizda

Rėmėsi tiek keturiomis, tiek dviem kojomis. Palyginti gerai išsivysčiusiomis priekinėmis galūnėmis lenkdavo ir laužydavo medžius, kuriais maitinosi. Nuo plėšrūnų gindavosi stipria, šiek tiek plokščia uodega. Priekinė žandikaulių dalis buvo be dantų, su raginiu sluoksniu, panašiu į snapą. Toliau žanduose buvo plokšti dantys, tikę malti kietus augalus.

* Iguanodonto palyginimas su žmogumi
* Iguanodonto modelis
* Iguanodonto skeletas

## Filogenetinis medis

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iguanodontia |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Rhabdodontidae |
|  |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Tenontosaurus* |
|  |
| Dryomorpha |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Dryosauridae |
|  |
| Ankylopollexia |

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Camptosaurus* |
|  |
| Styracosterna |

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Uteodon* |
|  |
|  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Hippodraco* |
|  |
|  | *Theiophytalia* |
|  |

 |
|  |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Iguanacolossus* |
|  |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Lanzhousaurus* |
|  |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Kukufeldia* |
|  |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  | *Barilium* |
|  |
| Hadrosauriformes |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Iguanodon |
|  |
|  |
Hadrosauroidea (including *Mantellisaurus*, and *Xuwulong*)  |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |
# Tel Atlasas

Aukščiausia Tel Atlaso vieta – Lala Hredidžos kalnas
**Tel Atlasas** (arab. الاطلس التل, pranc. *Atlas tellien*) – Atlaso kalnų sistemos kalnų grandinė, basidriekianti Alžyro šiaurine dalimi palei Viduržemio jūros krantą ~1500 km. Vakarinėje dalyje remiasi į Er Rifo ir Vidurinio Atlaso kalnus, rytuose – į Aureso kalnus, pietuose Aukštoji plynaukštė skiria nuo Sacharos Atlaso. Vakaruose būdingi vidutinkalnių masyvai su kuestų reljefu – Tlemseno, Dajos, Saidos, Varseniso, Titerio kalnai, Kabilijos masyvas (su Džurdžuro kalnagūbriu, kuriame yra aukščiausia Tel Atlaso vieta – Lala Hredidžos k., 2308 m). Kalnabūbrius skiria didelės tarpukalnių lygumos. Rytuose reljefas kalvotas, yra vulkaninės veiklos liekanų (užgesusių ugnikalnių kūgių ir kt.). Tel Atlase įsikūrę daugelis svarbiausių Alžyro miestų: Alžyras, Oranas, Konstantina ir kiti. Kalnus kerta Šelifo upė.
# Kansajo regionas

| Kansajo regionas jap. 関西地方 = *Kansai-chihō* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| **Gyventojų** (2005) | 20 922 282 |
| **Plotas** | 27 335 km² |
| **Tankumas** (2005) | 765 žm./km² |

**Kansajo regionas** (jap. 関西地方 = *Kansai-chihō*), dar vadinamas **Kinki regionu** (近畿地方; *Kinki-chihō*) – Japonijos regionas, esantis į pietus nuo Honšiū salos centro. Regionui priklauso Naros, Vakajamos, Mijės, Kioto, Osakos, Hiogo ir Šigos prefektūros.

## Nuorodos

*
* KansaiConnect Archyvuota kopija 2007-08-20 iš Wayback Machine projekto.
* KansaiSearch Archyvuota kopija 2014-12-17 iš Wayback Machine projekto.
* VisitKansai