Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Teosofija

**Teosofija** (gr. theos – dievas, *sophia* – išmintis, žinojimas) – filosofinė dvasinė doktrina, kuri skelbia, kad žmogus gali rasti tiesioginį ryšį su Dievu ir pažinti jį specialia praktika (intuicija, kontempliacija). Nuo teologijos skiriasi tuo, kad remiamasi patirtimi (ją bandoma teoriškai sisteminti), o ne Dievo apreiškimu ar religinėmis dogmomis.

Teosofijos draugijos emblema (Užrašo vertimas - Nėra aukštesnės religijos kaip tiesa)
Svarbiausias tikslas – lyginamasis įvairių religijų tyrimas, siekiant atskleisti bendrą religinių simbolių prasmę, sukurti universalų ir nedogmatišką dvasinį judėjimą bei propaguoti jį visuose kraštuose, ypač tarp inteligentijos. Doktrinoje eklektiškai jungiami budizmo, brahmanizmo, krikščionybės, okultizmo ir kiti elementai.

Teosofai tiki, kad didieji mokytojai, prie kurių priskiriamas ir Jėzus Kristus, yra tobuli tapę žmonės, kreipiantys žmonijos istoriją. Viešpats Mitra, Viešpats Krišna, Viešpats Buda ar Viešpats Kristus esą skirtingi tos pačios esybės vardai.

Teosofijos judėjimo pradžia laikomi 1875 m., kai rusė H. Blavatskaja Niujorke įsteigė teosofų draugiją. Vėliau šios draugijos centras persikėlė į Madrasą.

Teosofijos terminas vartojamas gana neapibrėžtai ir ne visada vienareikšmiškai. Prie teosofijos kai kada priskiriama net gnosticizmas, neoplatonizmas. Terminas vartojamas teisingiau, kai atspindi kai kurias XVI–XVIII a. filosofines dvasines koncepcijas, ypač vokiečių A. Paracelso, J. Bėmės, švedo E. Svedenborgo ar prancūzo L. K. Sen–Marteno.

XX a. pr. R. Šteineris plėtodamas teosofiją sukūrė antroposofijos filosofiją. Teosofijai atliepia ir naujųjų laikų judėjimas Naujasis amžius.

Vydūnas atliepė teosofijos, antroposofijos idėjoms Lietuvoje.

## Šaltiniai
# Hermetizmas

**Hermetizmas** – religinė, filosofinė ir ezoterinė tradicija, grindžiama raštais, priskirtais Hermiui Trismegistui.

Šie raštai reikšmingai paveikė vakarų ezoterinę tradiciją ir buvo laikomi labai svarbiais tiek Renesanso, tiek Reformacijos metu. Hermetizmas tvirtina egzistavimą vienos teisingos teologijos, kuri egzistuoja visose religijose ir buvo duota Dievo žmogui senovėje.
# Sent Kitso ir Nevio demografija

Gyventojų skaičiaus kaita (1961-2003 m.)
Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **Sent Kitso ir Nevio demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 51 538 (2014 m. apskaičiavimai)

**Struktūra pagal amžių: *0-14 m.:* 21,4 %
* *15-64 m.:* 68,4 %
* *65 m. ir vyresni:* 7,8 % (2014 m. apsk.)

**Gyventojų amžiaus mediana: *bendras:* 33,5 m.
* *vyrų:* 33,6 m.
* *moterų:* 33,4 m. (2014 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,78 % (2014 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 13,64 gimimų/1000 gyv. per metus (2014 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 7,08 mirčių/1000 gyv. per metus (2014 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): +1,22 migrantų/1000 gyv. (2014 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 32 % (2010 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** 1,08 % (2010–2015 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:

* *Gimimo metu:* 1,02 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1 vyras vienai moteriai
* *15-64 metų:* 1,04 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,8 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 1 vyras vienai moteriai (2014 m. apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 8,98 mirusiųjų/1000 gimimų (2014 m. apsk.)

**Vidutinė gyvenimo trukmė: *bendra:* 75,29 m.
* *vyrų:* 72,88 m.
* *moterų:* 77,75 m. (2014 m. apsk.)

**15 m. ir vyresnių gyventojų raštingumas: *bendras:* 97,8 % (2003 m.)
* *vyrų:* ? %
* *moterų:* ? %

## Šaltiniai

* CŽV pasaulio faktų knyga: Sent Kitsas ir Nevis (angliškai) Archyvuota kopija 2016-02-13 iš Wayback Machine projekto.
# Religija Brazilijoje

Aparesidos mergelės šventovės bazilika – antra pagal dydį Romos katalikų bažnyčia po Šv. Petro bazilikos Vatikane.
**Religija Brazilijoje** pasižymi didesniu atsidavimu ir platesne įvairove nei kitose Lotynų Amerikos šalyse. Religijų įvairovė ypač padidėjo XX amžiuje, kuomet pradėjo sparčiai augti protestantų bendruomenė.

Brazilijos konstitucija garantuoja religijos pasirinkimo laisvę ir griežtai draudžia šalies politinius lyderius paremti ar skatinti kokias nors religijas ar tikėjimus.

Kolonijų laikais nebuvo jokios laisvės pasirenkant religiją. Visi gyventojai buvo priskiriami prie Romos katalikų ir buvo verčiami mokėti mokesčius bažnyčioms. Po Brazilijos nepriklausomybės paskelbimo 1824 m. konstitucija skelbė visišką religijos pasirinkimo laisvę, tačiau iki šiol Romos katalikų Bažnyčia laikoma pagrindine šalyje. Daugiau nei 70 % šalies gyventojų laiko save šios Bažnyčios nariais. Romos katalikų religija yra pagrindinė šalyje nuo pat XVI amžiaus. 2000 m. duomenimis Brazilijoje religijos pasiskirstė taip:

* Romos katalikai (formaliai) – 73,89 %
* Protestantai – 15,41 %
* Kiti krikščionys – 0,907 %
* Spiritistai – 1,332 %
* Tradicinių afrikiečių religijų praktikuotojai – 0,309 %
* Budistai – 0,126 %
* Judėjai – 0,051 %
* Musulmonai – 0,016 %
* Indėnų religijų praktikuotojai – 0,01 %
* Kitų religijų atstovai – 0,613 %
* agnostikai, ateistai arba neturintys religijos – 7,354 %
# Tan Sitong

**Tan Sitong** (1865 m. – 1898 m.) – vienas iš 19a. pab. reformatoriško judėjimo Kinijoje lyderių.

## Biografija

Tan Sitong gimė 1865 m. Hunan provincijoje. Aplinkybių verčiamas, jis pradėjo valdininko karjerą, daug keliavo, rašė, domėjosi savo šalies istorija. Apie 1894 m. jis susidomėjo Vakarų mokslo pažanga, 1895 m. buvo įkvėptas reformatoriškų Kang Youwei idėjų, netrukus susipažino su Liang Qichao. Tan Sitong tapo pačiu aršiausiu vesternizacijos propaguotoju 19a. Kinijoje.
# Senoji bažnytinė slavų kalba

|  |
| --- |
| Senoji bažnytinė slavų kalba cловѣньскъ ѩзыкъ |
| Kalbama | vartota Balkanuose |
| Kalbančiųjų skaičius | vartojama kaip liturginė kalba |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | - |
| Kilmė | indoeuropiečių
 - slavų
   - pietų slavų |
| Rašto sistemos | kirilica, glagolica |
| Oficialus statusas |
| Oficiali kalba | - |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-1 | cu |
| ISO 639-2 | chu |
| ISO 639-3 | chu |

**Senoji bažnytinė slavų kalba** (*senoji bulgarų kalba*) – pirmoji literatūrinė slavų kalba, sudaryta X a. Salonikų apylinkėse, Graikijos Makedonijoje vartotos slavų tarmės pagrindu. Raštą šiai tarmei pritaikė slavų apaštalai Kirilas ir Metodijus.

Senąja bažnytine slavų kalba, buvusia suprantama visų slavų, parašyti seniausi slavų tekstai.

## Abėcėlės

Buvo vartojamos dvi abėcėlės: glagolica ir naujesnė kirilica; iš pastarosios kilo rusų, gudų, ukrainiečių, serbų, bulgarų ir slavų makedonų abėcėlės. Naujesnis (gudų) šios kalbos variantas buvo viena iš oficialių LDK kalbų.

Ši kalba išsaugojo nemažai senosios slavų kalbos archaizmų, pvz., absoliutinį naudininką, nosinius balsius, atributiškai vartojamas trumpąsias būdvardžių formas.

## Slaviškų žodžių sutapimai su rusiškais

Kai kurie senosios bažnytinės slavų kalbos žodžiai sutampa su rusiškais, bet jų reikšmė ne tokia.

Pavyzdžiai:

Живот – rusiškai 'pilvas', slaviškai 'gyvenimas'

Суббота – rusiškai 'šeštadienis', slaviškai 'sekmadienis'

Язык – rusiškai gali reikšti liežuvį arba kalbą, slaviškai − liežuvį, kalbą arba pagonišką tikėjimą.

## Nuorodos

* `chu`Duomenys apie kodu „chu“ žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
* `chu`Linguist kalbos kodo „chu“ informacija (angl. *The Linguist List: Information by code: „chu“*)
* `chu`MultiTree kalbos kodo „chu“ informacija (angl. *MultiTree: A Digital Library of Language Relationships: Information by code: „chu“*)
# Ä

Lotyniška raidė A su trema
**Ä** ir **ä** - modifikuota lotynų abėcėlės raidė A (a), naudojama vokiečių, suomių, švedų, karelų, estų, slovakų, turkmėnų, totorių, kazachų, liuksemburgiečių, gagaūzų ir dar keliose abėcėlėse. Sudaryta iš A su trema (¨).

## Kodai

| Simbolis | Ä | ä |
| --- | --- | --- |
| **Unikodo pavadinimas** | LATIN CAPITAL LETTER A WITH DIAERESIS | LATIN SMALL LETTER A WITH DIAERESIS |
| Koduotė | dešimtainė | šešioliktainė | dešimtainė | šešioliktainė |
| Unikodas | 0 | U+00C4 | 0 | U+00E4 |
| UTF-8 | 0 | 00 | 0 | 00 |
| NCR | &#0; | &#x00; | &#0; | &#x00; |
| EBCDIC šeima | 0 | 63 | 0 | 43 |
| ISO 8859-1/2/3/4/9/10/13/14/15/16 | 0 | C4 | 0 | E4 |
| MS-DOS alternatyvi koduotė | alt+142 | alt+132 |

## Tarimas

Raidė Ä suomių, kazachų, turkmėnų ir totorių kalbose visada tariama [æ]. Švedų ir estų kalbose priklausomai nuo padėties žodyje gali būti tariama kaip [æ] arba [ɛ]. Vokiečių ir slovakų kalbose Ä tariama kaip [ɛ].
# Junglumas

**Junglumas**, arba **valentingumas** – žodžių ir jų formų galėjimas sakinyje jungtis su kitomis žodžių formomis.

Lietuvių kalbos sakiniuose svarbiausias veiksmažodžių junglumas. Vieni veiksmažodžiai reikalauja vieno linksnio (paprastai vardininko, pavyzdžiui, *Žmogus miega*), kiti – dviejų (*Mergaitė sprendžia uždavinį*), trijų ar daugiau (*Berniukas atidavė draugui pieštuką*). Dažniausiai veiksmažodžiai yra vienvalenčiai, dvivalenčiai ar trivalenčiai. Galintys sudaryti sakinį be palydovų veiksmažodžiai vadinami avalenčiais (*aušta, sninga*). Vieni valentiniai palydovai sakintyje būtini (be jų sakinys būtų nebaigtas, negramatiškas), kitus galima praleisti, jie fakultatyvūs. Sakykime, sakinyje *Brolis pardavė arklį pažįstamam* visus palydovus lemia veiksmažodžio reikšmės, bet galininkas *arklį* yra būtinas, o naudininkas *pažįstamam* – fakultatyvus. Žodžių formos vadinamos laisvaisiais nariais, jeigu jų nesąlygoja veiksmažodžio reikšmė ir jos gali būti laisvai pridedamos arba praleidžiamos. Pavyzdžiui, sakinyje *Keliautojai grįžo ryte*  laisvasis narys yra žodis *ryte*. Pagal valentingumą sudaromi veiksmažodžių ir kitų žodžių junglumo žodynai.

## Išnašos
# Na-dene kalbos

|  |
| --- |
| Na-dene |
| Paplitimas | Šiaurės Amerika (JAV, Kanada) |
| Kalbų skaičius | >40 |
| Kilmė | dene-Jenisiejaus? **maidų**  |
| Geografinis paplitimas |
|  |
| Klasifikacija | tlingitų, atapaskų |

**Na-dene** – indėnų kalbų šeima. Joje daugiausia kalbų, priklausančių atapaskų kalbinei grupei. Tai viena iš gausiausių Šiaurės Amerikos indėnų kalbų šeimų: jos arealas driekiasi nuo pat Aliaskos iki Meksikos pasienio.

## Kalbos

* tlinkitų [tli] – >500 žm.
* atapaskų-ejakų:
	+ ejakų [eya] – išnyko 2008 m.
	+ atapaskų:
		- šiaurės atapaskų:
			* ahtna [aht] – ~80 žm.
			* tanainų [tfn] – 75 žm.
			* degchitanų [ing] – 40 žm.
			* holikačukų [hoi] – išnyko 2012 m.
			* kojukonų [koy] – 300 žm.
			* kulčanų (aukštutinio Kusokvimo) [kuu] – 40 žm.
			* žemutinės Tananos atabaskų [taa] – 15 žm.
			* Tanakroso (pereinamoji Tananos) [tcb] – 60 žm.
			* aukštutinės Tananos atabaskų [tau] – 110 žm.
			* tutčonų [tce, ttm] – 350 žm.
			* gvičinų [gwi] – 670 žm.
			* hanų [haa] – 20 žm.
			* tagišų [tgx] – 1 žm.
			* tahltanų [tht] – 45 žm.
			* kaskų [kkz] – 15 žm.
			* sekanių [sek] – 30 žm.
			* dane-za (Bebrų upės) [bea] – 160 žm.
			* Vergų upės (sleivi) [den] – 2350 žm.
			* dogribų [dgr] – 2100 žm.
			* čipevianų [chp] – 12 000 žm.
			* cecautų [txc] – išnyko XX a. vid.
			* babinų-vicuvitenų [bcr] – 430 žm.
			* dakelhų (kerjerių) [crx, caf] – 680 žm.
			* čilkotinų [clc] – 860 žm.
			* sarsių [srs] – 170 žm.
			* kvaliokvų-klackanijų [qwt] – išnyko XX a. pr.
		- Ramiojo vandenyno pakrantės atapaskų:
			* hupų [hup] – nunykusi XXI a. pr., atkuriama
			* matolų (Bebrų upės) [mvb] – išnykusi
			* vailakių (Ungurių upės) [wlk] – išnykusi
			* katų [ktw] – išnyko ~1960 m.
			* aukštutinės Ampkvos [xup] – išnyko XX a. vid.
			* žemutinės Ampkvos (tututnių) [tuu, coq] – išnyko 1983 m.
			* gelisų (aukštutinės Rogo upės) [gce] – išnyko 1963 m.
			* tolovų [tol, ctc] – išnyko XXI a. pr.
		- pietų atapaskų:
			* lygumų apačių [apk] – išnyko XXI a. pr.
			* meskalerų-čirikavų [apm] – 1500 žm.
			* navachų [nav] – 170 000 žm.
			* vakarų apačių [apw] – 14 000 žm.
			* chikariljų [apj] – 300 žm.
			* lipanų [apl] – išnyko XX a. pab.

## Nuorodos

* `nadn`MultiTree kalbos kodo „nadn“ informacija (angl. *MultiTree: A Digital Library of Language Relationships: Information by code: „nadn“*)
* Ethnologue informacija
# QS World University Rankings

**QS World University Rankings** – universitetų reitingas, kurį Quacquarelli Symonds pradėjo rengti 2004 m.

Iki 2010 m. reitingas buvo kuriamas kartu su Times Higher Education.

QS reitingas gaunamas iš šešių dalių:

1. Akademinės reputacijos apklausa (40%)
2. Darbdavių reputacijos apklausa (10%)
3. Mokslo darbai, tenkantys vienam dėstytojui (20%)
4. Studentai, tenkantys vienam dėstytojui (20%)
5. Užsienio studentų kiekis (5%)
6. Užsienio dėstytojų kiekis (5%)

Sudarant reitingą naudojama „Scopus“ publikacijų duomenų bazė.

2014 m. šis reitingas buvo pripažintas vienu iš trijų pagrindinių universitetų reitingų, kartu su Academic Ranking of World Universities ir Times Higher Education World University Ranking.

Šis reitingas kritikuotas dėl reputacijos nustatymo subjektyvumo. Taip pat neigiamai vertinta tai, kad dėstymo kokybė nustatoma per vienintelį studentų ir dėstytojų kiekių santykį.

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Čiabuviai

Sibiro čiabuviai – ketai
Brazilijos čiabuviai – tukušiai
**Čiabuviai, vietiniai gyventojai, aborigenai, autochtonai** – senieji vietiniai tam tikros vietovės (žemyno, salos) žmonės, tebegyvenantys joje arba gyvenę joje iki dabartinių gyventojų įsikūrimo.

Išlikusios čiabuvių bendruomenės paprastai yra išsaugojusios ir laikosi savų, dažnai labai skirtingų nuo visos šalies tradicijų, pasižymi kitais skirtumais ir išskiriami arba išsiskiria kaip atskira visuomenės, tautinė grupė. Dabar tokios tautos paprastai išlikusios tik sunkiai pasiekiamose vietose (džiunglėse, kalnuose, dykumose, Arktyje).

Nors žodis čiabuviai apibrėžią nuo seniausių laikų toje vietoje gyvenančią tautą, tačiau toli gražu ne kiekviena savo istorinėje tėvynėje gyvenanti tauta yra čiabuvių – pavyzdžiui, lietuvių tauta nors ir susiformavo dabartiniame savo areale, tačiau smarkiai asimiliavosi, prarado originalias religines, kultūrines tradicijas.

Čiabuvių tautos pasižymi labai didele socialinės raidos įvairove: nuo tokių kaip majai ar inkai, kurios buvo sukūrusios dideles imperijas, iki mažų, visiškai izoliuotų tautų kaip sentinelai, džaravai, korubai ir kt. Dėl klasifikacijos neapibrėžtumo ir problematiško duomenų surinkimo tikslesnius autochtonų skaičius nustatyti sunku. Duomenys svyruoja tarp 300–350 mln., įtraukiama virš 5000 tautų ir genčių, gyvenančių 72 šalyse.

Čiabuvių skaičius pasaulyje nuolat sparčiai mažėja dėl globalizacijos įtakotų procesų – asimiliacijos, gyvenamųjų erdvių naikinimo, misijų veiklos. Dar iki XX a. vid. daug tautų buvo naikinama atviru genocidu, vergija, prievartiniu iškeldinimu. Čiabuvių teisių gynimu užsiima įvairios organizacijos, svarbiausia iš jų – Survival International.

Nors Europos tautos nebuvo sunaikintos išorinių jėgų, tačiau jos intensyviai migravo, asimiliavosi, persimaišė, kultūriškai evoliucionavo, todėl nelaikomos čiabuvių tautomis. Iš tokių Europoje išskiriami tik samiai, Rusijos tautelės (nencai, komiai, ir kt.), Kaukazo tautos, baskai[reikalingas šaltinis]. Amerikos čiabuvių tautos vadinamos indėnais – dauguma jų buvo sunaikinta XV a. prasidėjus kolonizacijai. Afrikoje čiabuvių tautas išskirti gan sunku dėl daugiataučių valstybių, migracijos, socialinės padėties įvairovės. Visų pirma Afrikos čiabuviais vadinami bušmėnai bei Kongo džiunglių pigmėjai. Dauguma Okeanijos salų gyventojų yra čiabuviai, nors, pavyzdžiui, Naujojoje Zelandijoje maorių žemės buvo kolonizuotos europiečių. Daugiausia čiabuvių tautų yra Azijoje.
# Socialinė atskirtis

**Socialinė atskirtis** arba **socialinė marginalizacija** – individo ar socialinės grupės nutoli(ni)mas nuo visuomenei įprasto gyvenimo lygio.

Socialinei atskirčiai būdingas skurdas, išstūmimas iš visuomenės. Tokie žmonės užima prastesnę socioekonominę padėtį. Jų gyvenimo būdas neatitinka priimtų nuostatų arba jie neturi minimalaus pragyvenimo lygio ar išsilavinimo (benamiai, narkomanai, alkoholikai, nusikaltėliai, nuskurdę žmonės ir pan.). Socialinei atskirčiai priešinga socialinė įtrauktis.

Pagrindinis socialinės atskirties problemos bruožas tas, kad egzistuoja riba tarp paplitusios daugumos ir išsiskiriančios mažumos. Skurdas nėra socialinės atskirties sinonimas. Neturtingų žmonių asmeninės savybės ne visada reiškia, kad žmogus neturi jokių socialinių ryšių. Socialinė atskirtis remiasi dinamišku atskyrimo nuo bet kokios socialinės, ekonominės, politinės ar kultūrinės sistemos procesų, kurie skatina socialinę integraciją.

## Šaltiniai
# Berno konvencija

**Berno konvencija dėl literatūros ir meno kūrinių apsaugos** – tarptautinė autorių teisių konvencija, priimta 1886 m. Berne, Šveicarijoje.

Šalys, tapusios jos narėmis, sudaro „Literatūros ir meno kūrinių autorių apsaugos sąjungą“ ir įsipareigoja kitų sąjungos narių autoriams suteikti tas pačias teises, kurias nacionaliniai autorių teisės įstatymai suteikia jų piliečiams (nacionalinio režimo principas).

Berno konvencija taip pat nustato tam tikrus minimalius autorių teisės apsaugos reikalavimus, kuriuos šalys narės privalo numatyti savo įstatymuose, tarp jų minimali autorių teisių apsaugos trukmė (50 metų po autoriaus mirties), taip pat kai kurių ekonominių ir moralinių autorių teisių apsauga ir jos išimtys.

## Šaltiniai
# Infekcija

**Infekcija** (lot. *infectio* – užkrėtimas) – už(si)krėtimas, ligą sukeliančių mikroorganizmų patekimas į žmogaus ar gyvūno organizmą.
Mokslas, kuris nagrinėja infekcinius procesus, vadinamas *infektologija*.

## Infekcijų formos

Infekcijos gali vystytis įvairiomis kryptimis ir įgauti įvairias formas. Infekcijos vystymosi forma priklauso nuo patogeninių mikroorganizmų, mikroorganizmo apsaugos nuo infekcijos faktorių ir aplinkos faktorių santykio.

Vietinė infekcija – vietinis organizmo audinių pažeidimas veikiant mikroorganizmo patogeniniams faktoriams. Lokalus procesas dažniausiai atsiranda mikrobo prasiskverbimo į audinius vietoje ir dažniausiai charakterizuojamas vietinės uždegiminės reakcijos vystymusi. Lokalinėmis infekcijomis yra angina, šunvotė, difterija, rožė ir kt. Kai kuriais atvejais vietinė infekcija gali peraugti į bendrąją.

Bendroji infekcija – mikroorganizmų patekimas į kraują ir plitimas visame organizme. Patekės į organizmo audinius, mikrobas dauginasi patekimo vietoje, vėliau patenka į kraują. Toks vystymosi mechanizmas būdingas gripui, salmoneliozei, dėmėtajai šiltinei, sifiliui, kai kurioms tuberkuliozės formoms, virusiniams hepatitams ir kt.

Latentinė infekcija – būsena, kai mikroorganizmas, esantis ir besidauginantis organizmo audiniuose, neiššaukia jokių simptomų.

## Infekcijų klasifikavimas

Infekcijos gali būti klasifikuojamos įvairiais požiūriais:

| Klasifikavimo požymis | Infekcijos pavadinimas |
| --- | --- |
| **I. Sukėlėjo egzistavimo vieta** |  |
| Išorinė aplinka | Egzoinfekcija |
| Oda ir gleivinė | Endoinfekcija |
| **II. Sukėlėjo pobūdis** |  |
| Virusai | Virusinė |
| Bakterijos | Bakterinė |
| Riketsijos | Riketsinė |
| Mikoplazmos | Mikoplazminė |
| Chlamidijos | Chlamidinė |
| Grybai | Mikozinė |
| Vienaląsčiai (pirmuonys) | Vienaląsčių |
| Kirmėlės | Helmintinė |
| **III. Sukėlėjo lokalizacija organizme** |  |
| Įsiskverbimo vietoje | Vietinė |
| Išsisėjęs daugelyje organų | Generalizuota |
| **IV. Vyraujančios imuninės reakcijos** |  |
| Nespecifinės | Vietinė |
| Specifinės | Bendroji |
| **V. Klinikinė eiga** |  |
| Kelios ligos stadijos | Ciklinė |
| Vientisa (be stadijų) | Aciklinė |

## Šaltiniai

Vikižodynas
# Samių kalbos

|  |
| --- |
| Samių |
| Paplitimas | šiaurės Europa |
| Kalbų skaičius | 9 |
| Kilmė | Uralo >Finougrų >>Finų >>>**Samių** |
| Geografinis paplitimas |
|  |
| Klasifikacija | vakarų samių, rytų samių |

**Samių kalbos** – kalbų grupė, priklausanti Uralo kalbų šeimai, vartojama samių tautybės žmonių, gyvenančių šiaurės Skandinavijoje, Suomijoje, Rusijos Kolos pusiasalyje. Dažnai klaidingai manoma, kad yra vientisa samių kalba, tačiau iš tiesų samių arba lapių kalbomis vadinama visa grupė kalbų.

Dabar yra 9 gyvos samių kalbos, tačiau daugeliui jų gresia išnykimas. Tero, Pitės, Umės samių kalbomis kalba mažiau nei po 20 žmonių, paskutinė gyventoja, mokėjusi Akalos samių kalbą, mirė 2003 m. Šešios kalbos turi savo rašto sistemą. Beveik visos samių kalbos naudoja lotynišką raidyną, tik Rusijoje vartojama Kildino samių kalba užrašoma kirilica. Kelete Norvegijos, Švedijos ir Suomijos savivaldybių vietinės samių kalbos turi oficialų statusą.

## Kalbos

Vakarų grupė:

* Pietų samių kalba
* Umėjo samių kalba (beveik išnykusi)
* Pitėjo samių kalba (beveik išnykusi)
* Lulėjo samių kalba
* Šiaurės samių kalba

Rytų grupė:

* Inario samių kalba
* Kemės samių kalba (išnykusi)
* Skolto samių kalba
* Akalos samių kalba (išnykusi)
* Kildino samių kalba
* Terio samių kalba (beveik išnykusi)

## Nuorodos

* Žiūreti samių kalba TV kanalą (Oððasat)
* Pasiklausyti iš įvairių samių kalbinių regionų, samių kalbomis žinių radiją
* Pasiklausyti (NRK Sámi Radio) dvikalbę samių ir norvegų kalbomis radijo stotį
* Pasiklausyti (YLE Sámi Radio) dvikalbę samių ir suomių kalbomis radijo stotį Archyvuota kopija 2011-10-12 iš Wayback Machine projekto.
* *Ethnologue* informacija
# Tūkstantmetis

**Vikisritis: *Metai/ChronologijaTūkstantmetis** – laiko tarpas, trunkantis 1000 metų. Pagal pasaulyje šiuo metu plačiai naudojamą Grigaliaus kalendorių atskaitos taškas yra 1 m., o ne 0-ieji metai, pastarojo šioje skalėje išvis nėra. Todėl pagal šią sistemą tūkstantmetis prasideda 1, 1001, 2001 metais ir t. t., o trečiasis tūkstantmetis prasidėjo 2001 m. sausio 1 d. ir baigsis 3000 m. gruodžio 31 d., žr. pavyzdį.

Pavyzdys| 2 tūkstantmetis pr. m. e. | 1 tūkstantmetis pr. m. e. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | … | 998 | 999 | 1000 | 1001 | 1002 | … | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | … | 2998 | 2999 | 3000 | 3001 | 3002 |
|  | Pirmasis tūkstantmetis | Antrasis tūkstantmetis | Trečiasis tūkstantmetis |  |

Kadangi paskutiniu metu metų žymėjimas kai kuriose visuomenėse pradėjo keistis iš kelintinio į kiekinį, t. y., sakoma *du tūkstančiai septyni* vietoj *du tūkstančiai septintieji*, atsirado ir du būdai traktuoti tūkstantmetį:

Naudojantys kelintinių skaičių sistemą paprastai renkasi:

* 2021-2030 kaip dabartinį dešimtmetį,
* 2001-2100 kaip dabartinį šimtmetį (amžių),
* 2001-3000 kaip dabartinį tūkstantmetį.

Naudojantys kiekinį įvardijimą paprastai renkasi:

* 2020-2029 kaip dabartinį dešimtmetį,
* 2000-2099 kaip dabartinį šimtmetį (amžių),
* 2000-2999 kaip dabartinį tūkstantmetį.

Vikižodynas