Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Rumojaus subprefektūra

| Rumojaus subprefektūra 留萌振興局 |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Japonija |
| **Prefektūra** | Hokaidas |
| **Administracinis centras** | Rumojus |
|  |
| **Gyventojų** (2022) | 41 447 |
| **Plotas** | 4 019 km² |
| **Tankumas** (2022) | 10 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** |  |

**Rumojaus subprefektūra** (jap. 留萌振興局 = *Rumoi-shinkō-kyoku*) – subprefektūra, priklausanti Hokaido prefektūrai Japonijoje.

## Geografija

### Miestai

* Rumojus (sostinė)

### Miesteliai ir kaimai

Miesteliai ir kaimai pagal apskritį.

* Mašikės apskritis
	+ Mašikė
* Rumojaus apskritis
	+ Obira
* Tomamajės apskritis
	+ Tomamajė
	+ Haboras
	+ Šiosanbecu
* Tešijo apskritis
	+ Enbecu
	+ Tešijas
	+ Horonobė

## Istorija

* 1897 m. įkurta Mašikės subprefektūra
* 1914 m., subprefektūros sostinė perkelta į Rumojų, subprefektūra pervadinta į Rumojaus subprefektūrą.
* 1948 m., Tojotomio kaimas (dabar Tojotomio miestelis) perkeltas į Sojos subprefektūrą).

## Nuorodos

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2011-05-15 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **Hokaidas** |  |

 |
| Subprefektūros |
| Ochotskas | Hidaka | Hijama | Iburis | Išikaris | Kamikava | Kuširas | Nemuras | Ošima | Rumojus | Širibešis | Soračis | Souja | Tokačis |
| Miestai |
| Abaširis | Akabira | Asahikava | Ašibecu | Bibajus | Čitosė | Datė | Ebecu | Eniva | Fukagava | Furanas | Hakodatė | Hokutas | Išikaris | Ivamidzava | Jūbaris | Kitahirošima | Kitamis | Kuširas | Mikasa | Monbecu | Muroranas | Najoras | Nemuras | Noboribecu | Obihiras | Otaru | Rumojus | Saporas (sostinė) | Šibecu | Sunagava | Takikava | Tomakomajus | Utašinajus | Vakanajus |
# Ochotsko subprefektūra

| Ochotsko subprefektūra オホーツク総合振興局 |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Japonija |
| **Prefektūra** | Hokaidas |
| **Administracinis centras** | Abaširis |
|  |
| **Gyventojų** (2022) | 265 267 |
| **Plotas** | 10 690 km² |
| **Tankumas** (2022) | 25 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** |  |

**Ochotsko subprefektūra** (jap. オホーツク総合振興局 = *Ohōtsuku-sōgō-shinkō-kyoku*) – subprefektūra, priklausanti Hokaido prefektūrai Japonijoje. Įkurta 1897 m., iki pervadinimo 2010 m. vadinta Abaširio subprefektūra.

## Geografija

### Miestai

Abaširio subprefektūroje yra 3 miestai.

* Kitamis
* Abaširis (sostinė)
* Monbecu

### Miesteliai ir kaimai

Miesteliai ir kaimai kiekvienoje apskrityje.

* Abaširio apskritis
	+ Bihoras
	+ Cubecu
	+ Odzora
* Monbecu apskritis
	+ Engaru
	+ Jubecu
	+ Nišiokopė
	+ Okopė
	+ Oumu
	+ Takinoujė
* Šiario apskritis
	+ Kijosatas
	+ Košimidzu
	+ Šiaris
* Tokoro apskritis
	+ Kunepu
	+ Oketas
	+ Saroma

### Miestų, miestelių ir kaimų sujungimai

* 2005 m. spalio 1 d., Monbecu apskrityje buvę Ikutaharos ir Marusepu miesteliai bei Širatakis buvo prijungti prie Engaru miestelio.
* 2006 m. kovo 5 d., prie Kitamio miesto prijungti Tokoro apskrityje buvę Tano, Rubešibės ir Tokoro miesteliai.
* 2006 m. kovo 31 d., Abaširio apskrityje buvę Memanbecu miestelis ir Higašimokoto kaimas sujungti į naują Odzoros miestelį.
* 2006 m. kovo 31 d., Monbecu apskrityje buvęs Kamijūbecu miestelis prijungtas prie Jūbecu miestelį.

## Nuorodos

* Ochotsko subprefektūros oficiali svetainė Archyvuota kopija 2010-11-11 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **Hokaidas** |  |

 |
| Subprefektūros |
| Ochotskas | Hidaka | Hijama | Iburis | Išikaris | Kamikava | Kuširas | Nemuras | Ošima | Rumojus | Širibešis | Soračis | Souja | Tokačis |
| Miestai |
| Abaširis | Akabira | Asahikava | Ašibecu | Bibajus | Čitosė | Datė | Ebecu | Eniva | Fukagava | Furanas | Hakodatė | Hokutas | Išikaris | Ivamidzava | Jūbaris | Kitahirošima | Kitamis | Kuširas | Mikasa | Monbecu | Muroranas | Najoras | Nemuras | Noboribecu | Obihiras | Otaru | Rumojus | Saporas (sostinė) | Šibecu | Sunagava | Takikava | Tomakomajus | Utašinajus | Vakanajus |
# Akano apskritis

| Akano apskritis 阿寒郡 |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Japonija |
| **Prefektūra** | Hokaidas |
| **Didžiausia gyvenvietė** | Curujus |
|  |
| **Gyventojų** (2025) | 2 392 |
| **Plotas** | 571,8 km² |
| **Tankumas** (2025) | 4,18 žm./km² |

**Akano apskritis** (jap. 阿寒郡 = *Akan-gun*) – apskritis Kuširo subprefektūroje, Hokaido saloje, Japonijoje. Vienintelė gyvenvietė – Curujus. Apskrityje gyvena 2 392 žmonės, o jos plotas – 571,8 km² (pagal 2025 m. duomenis).

Apskrityje yra Akano nacionalinis parkas, kuriame yra daug užgesusių ugnikalnių.

## Istorija

1869 m. rugsėjo 20 d. Hokaide įkurta Akano apskritis Išikario žemėje.

2005 m. spalio 11 d. Akano miestelis kartu su Onbecu miesteliu (iš Širanukos apskrities) buvo prijungtas prie išsiplėtusio Kuširo miesto.

## Geografija

### Miesteliai ir kaimai

* Curujus

## Išnašos
# Nemuro subprefektūra

| Nemuro subprefektūra 根室振興局 |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Japonija |
| **Prefektūra** | Hokaidas |
| **Administracinis centras** | Nemuras |
|  |
| **Gyventojų** (2022) | 70 107 |
| **Plotas** | 3 406 km² |
| **Tankumas** (2022) | 21 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** |  |

**Nemuro subprefektūra** (jap. 根室振興局 = *Nemuro-shinkō-kyoku*) – subprefektūra, priklausanti Hokaido prefektūrai Japonijoje. Įkurta 1897 m. Salai ir priklauso ginčytinos pietinės Kurilų salos.

## Geografija

### Miestai

* Nemuras (sostinė)

### Miesteliai ir kaimai

Miesteliai ir kaimai pagal apskritį.

* Nocukės apskritis
	+ Bekajus
* Šibecu apskritis
	+ Nakašibecu
	+ Šibecu
* Menašio apskritis
	+ Rausu

Apskritys šiaurinėje teritorijoje/pietinėse Kurilų salose, kurios yra okupuotos Rusijos, tačiau Japonija reiškia pretenzijas.

* Šikotano apskritis
	+ Šikotanas
* Kuniširio apskritis (Kunaširas)
	+ Tomaris
	+ Rujobecu (Južno Kurilskas)
* Etorofu apskritis (Iturupas)
	+ Rubecu (Kurilskas)
* Šianos apskritis
	+ Šiana
* Šibetoro apskritis
	+ Šibetoras

### Salos

Nemuro subprefektūros teritorija, įskaitant Pietinę Čišimą.
* Habomajaus uolos
* Šikotano sala
* Kunaširis
* Etorofu (Iturupas)

## Istorija

* 1897 m. lapkritį įkurta Nemuro ir Šianos subprefektūros.
* 1903 m. gruodį Šianos subprefektūra prijungta prie Nemuro subprefektūros.
* 1945 m. rugpjūtį, sovietai okupavo Kurilų salas.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2005-04-20 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **Hokaidas** |  |

 |
| Subprefektūros |
| Ochotskas | Hidaka | Hijama | Iburis | Išikaris | Kamikava | Kuširas | Nemuras | Ošima | Rumojus | Širibešis | Soračis | Souja | Tokačis |
| Miestai |
| Abaširis | Akabira | Asahikava | Ašibecu | Bibajus | Čitosė | Datė | Ebecu | Eniva | Fukagava | Furanas | Hakodatė | Hokutas | Išikaris | Ivamidzava | Jūbaris | Kitahirošima | Kitamis | Kuširas | Mikasa | Monbecu | Muroranas | Najoras | Nemuras | Noboribecu | Obihiras | Otaru | Rumojus | Saporas (sostinė) | Šibecu | Sunagava | Takikava | Tomakomajus | Utašinajus | Vakanajus |
# Čiūkio regionas

*Kitos reikšmės – Čiūkijas (reikšmės).*
**Čiūkijas** (jap. 中京地方 = *Chūkyō-chihō*) – Japonijos subregionas, kuriam priklauso Aičio, Gifu ir Mijės prefektūros.

## Universitetai

|  |  |
| --- | --- |
| Nagojos universitetas | 名古屋大学 (*Nagoya Daigaku*) |
| Nagojos Technologijos institutas | 名古屋工業大学 (*Nagoya Kōgyō Daigaku*) |
| Gifu universitetas | 岐阜大学 (*Gifu Daigaku*) |
| Mie universitetas | 三重大学 (*Mie Daigaku*) |
| Čiūkio universitetas | 中京大学 (*Chūkyō-daigaku*) |
# YouTube

YouTube|  |
|
YouTube svetainės ekranvaizdis nuo 2024 m. rugpjūčio mėn. |
| URL | www.youtube.com |
| Tipas | socialinis tinklas |
| Registracija | nebūtina |
| Savininkas | Google |
| Įkūrėjas | Steve Chen,
Chad Hurley, Jawed Karim |
| Startavo | 2005 m. vasario 14 d. |
| Alexa reitingas | 2 (2018 m.) |
| Dabartinė būklė | Aktyvus |
| Vieta | JAV |

**„YouTube“** – „Google“ bendrovės socialinis tinklas. Jame daugiausia peržiūrų sulaukia muzikiniai vaizdo klipai („Vevo“ logotipu pažymėtas turinys), pramoginiai ir mokomieji vaizdo įrašai, įvairūs vlogai, tinklalaidės, neilgi vaizdo įrašai (angl. *shorts*), televizinis turinys ir kt.

2023 m. visame pasaulyje „YouTube“ naudojosi daugiau kaip 2 mlrd. aktyvių vartotojų. Taip pat turi 100 mln. *Premium* ir „YouTube Music“ paslaugos prenumeratorių.

„YouTube“ teikia vaizdo įrašų prieglobos paslaugas, pajamos gaunamos iš reklamų. Jame kiekvienas prisiregistravęs vartotojas gali nemokamai įkelti vaizdo įrašus.

Turėdamas 1 tūkst. kanalo prenumeratorių, 4 tūkst. viešo žiūrėjimo valandų arba 10 mln. „shorts“ peržiūrų, prisiregistravęs vartotojas gali užsidirbti iš reklamos, pertraukiančios vaizdo įrašą ar rodomos šalia jo. Anot nepriklausomo tyrimo, 97 % kūrėjų pajamos iš „Youtube“ reklamos neviršija JAV skurdo ribos.

## Istorija

Svetainę 2005 m. vasario 14 d. įkūrė trys „PayPal“ darbuotojai Chad Hurley, Steve Chen ir Jawed Karim. 2006 m. spalį „YouTube“ už 1,65 mlrd. JAV dolerių akcijomis nupirko bendrovė „Google“. 2007 m. „YouTube“ pristatė partnerystės paslaugą, suteikiančią galimybę vaizdo įrašų kūrėjams užsidirbti iš internetinių reklamų. Iki 2012 m. priėjimas prie jos buvo labai ribotas.

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Sabatonas

Sabatonų formos raida pagal Wendelin Boeheim:

а) 1290—1390. b) 1300—1490. с) 1500—1530. d) 1530—1540. е) 1540—1550. f) 1550—1560. g) 1560—1590.

*iš knygos Wendelin Boeheim „Handbuch der Waffenkunde. Das Waffenwesen in seiner historischen Entwicklung vom Beginn des Mittelalters bis zum Ende des 18 Jahrhunders“, Leipzig 1890*
**Sabatonas**, *šarvinė kurpė* (angl. *sabaton*; *solleret*; vok. *Eisenschuhe*, pranc. *soleret*) – pėdą dengiantis šarvinis batas, plokštinių šarvų dalis, paprastai iš metalo plokščių ir juostų. Sabatonai buvo svarbūs raitiems riteriams, kadangi kirstynėse pėdos būdavo patogiai pasiekiamos pėstininkų atakoms.

XV a. sabatonai turėdavo ilgas smailėjančias nosis. XVI a. pirmoje pusėje sabatonų nosys sutrumpėjo, jų ilgis buvo kiek didesnis už pėdos ilgį, tačiau nosis pasidarė labai plati.

## Istorija

Sabatonas su snapu.
Paprastų kareivių batai buvo odiniai, apsiūti metalinėmis plokštelėmis.

Šarvinės kurpės ėmė atsirasti tik XIII a. pabaigoje, kai iki tol tik grandiniais šarvais padengtos pėdos nosį pridengė tvirta vientisa plokštele, kurią diržu tvirtindavo prie pėdos. Nuo XIV a. sabatonai baigiasi judama vientisa buka nosimi arba būna pailginti vadinamuoju *snapu* (vok. *Schnabel*, pranc. *a la poulaines*). Tie kyšuliai buvo mados dalykas, tačiau buvo šiek tiek naudingi, kadangi buvo nulenkti žemyn, todėl raiteliui būdavo sunkiau pamesti balnakilpę.

Nuo XIV a. antros pusės sabatonai sujungti su antblauzdžiais. Antblauzdis kartu yra ir dalis pėdos apsaugos, kadangi vienas kraštas siekia kulną, turi iškilumus, dengiančius kulkšnių kauliukus, o judrios plokštelės dengdavo pėdos viršų.

Apie 1400 m. atsirado nuimamos ilgos sabatonų nosys, kurias nuimdavo, kai riteris vaikščiodavo pėsčias. Nuimamas ilgas nosis nustojo naudoti apie 1490 m.

Pačioje XV a. pabaigoje nustota naudoti siauranosius sabatonus, juos pakeitė sabatonai praplatintomis nosimis, kuriuos vokiškai vadino „lokio letenomis“ arba „karvių snukiais“ (vok. *Bärenfüsse* ir *Kuhmäuler*). Po to sabatonų nosių forma dar kito ir tik apie 1560 m. ji ėmė atitikti pėdos formą.

Einant laikui sabatonų judrumas didėjo – meistrai šarvininkai naudojo vis daugiau judriai sujungtų juostų pėdos keltyje, o vėliau – ir ties pėdos pirštais.

## Nuorodos

* Защита ног Archyvuota kopija 2007-08-23 iš Wayback Machine projekto. (W. Boeheim (1890) Handbuch der Waffenkunde. rusiškas vertimas)
* Sabatonų nuotraukos: Archyvuota kopija 2007-07-26 iš Wayback Machine projekto., Archyvuota kopija 2007-07-26 iš Wayback Machine projekto., [neveikianti nuoroda], Archyvuota kopija 2007-09-29 iš Wayback Machine projekto., [
# Ilgis (matematika)

*Kitos reikšmės – Ilgis (reikšmės).*
**Ilgis** – objekto ilgio matmuo, atstumas tarp dviejų taškų. SI sistemoje matuojamas metrais.

Ilgis yra vienos dimensijos matas, tuo tarpu plotas yra dviejų, tūris – trijų dimensijų matas.

Ilgis gali būti išreiškiamas tik teigiamu skaičiumi.

## Ilgio vienetai

SI sistemoje pagrindinis ilgio matas yra metras. Centimetras ir kilometras, išvesti iš metro, yra taip pat dažnai vartojami matai.

| Pavadinimas | Reikšmė |
| --- | --- |
| Gigametras | 1 000 000 000 m |
| Megametras | 1 000 000 m |
| Kilometras | 1 000 m |
| Hektometras | 100 m |
| Dekametras | 10 m |
| Decimetras | 0,1 m |
| Centimetras | 0,01 m |
| Milimetras | 0, 001 m |
| Mikrometras | 0, 000 001 m |
| Nanometras | 0, 000 000 001 m |
| Pikometras | 0, 000 000 000 001 m |

## Išnašos
# William Thomson

| Viljamas Tomsonas |
| --- |
|  |
| Lordo Kelvino portretas. Hubertas fon Herkomeras |
| Gimimo vardas | William Thomson |
| Gimė | 1824 m. birželio 26 d. Belfastas, Jungtinė Karalystė |
| Mirė | 1907 m. gruodžio 17 d. (83 metai) Largsas, Škotija, Jungtinė Karalystė |
| Palaidotas (-a) | Vestminsterio abatija |
| Tautybė | škotas |
| Tėvai | Džeimsas Tomsonas |
|  |
|  |
| Veikla | fizikas, inžinierius, matematikas |
| Sritis | termodinamika, elektromagnetizmas |
| Organizacijos | Glazgo universitetas |
| Pareigos | profesorius |
|  |
| Alma mater | Kembridžo universitetas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
|
Karališkasis medalis (1856 m.) |
| Parašas |
|  |

**Viljamas Tomsonas, lordas Kelvinas I** (*William Thomson, 1st Baron Kelvin*, 1824 m. birželio 26 d. – 1907 m. gruodžio 17 d.) – Jungtinės Karalystės fizikas, inžinierius, matematikas.

## Biografija

Gimė matematiko Džeimso Tomsono šeimoje Belfaste. Nuo pat mažens domėjosi mokslais, 1834 m., būdamas dešimties, priimtas į Glazgo universitetą. Susidomėjo Džozefo Furjė darbais, ėmėsi propaguoti jo teorijas. 1841–1845 m. studijavo Kembridžo universitete. 1846–1899 m. dėstė Glazgo universitete. Nuo 1851 m. Londono karališkosios draugijos narys, 1890–1895 m. – jos prezidentas, daugelio kitų šalių mokslų akademijų narys. 1866 m. Viljamui Tomsonui suteiktas sero, o 1892 m. – lordo titulas (pavadintas pagal Kelvino upę Glazge).

Lordas Kelvinas dirbo moksliniu konsultantu tiesiant pirmąjį transatlantinį telegrafo kabelį 1858 m. tarp Europos ir Šiaurės Amerikos. Svarbiausi darbai iš termodinamikos ir elektromagnetizmo. 1848 m. jis sudarė absoliutinę temperatūros skalę (Kelvino skalė). 1851 m. suformulavo antrąjį termodinamikos principą (tą padarė ir Rudolfas Klausijus), iškėlė Visatos šiluminės mirties hipotezę. 1852 m. kartu su Džeimsu Džauliu bandymais įrodė, kad dujos lėtai tekėdamos pro akytą pertvarą atšąla (Džaulio ir Tomsono reiškinys). 1856 m. atrado Tomsono reiškinį. Plėtojo elektromagnetinių virpesių teoriją. Apskaičiavo molekulių matmenis pagal skysčio plėvelės paviršiaus energiją. SI temperatūros vienetas pavadintas kelvinu.

Lordas Kelvinas taip pat domėjosi geologija, geomagnetizmu, potvynių-atoslūgių ciklais, Žemės sukimusi, atmosferos elektriškumu, oponavo darvinizmui. Jis bandė apskaičiuoti Žemės amžių, patobulino kompasą. Po sėkmės tiesiant transatlantinį kabelį, Viljamas Tomsonas tapo inžinerijos konsultantu tiesiant povandeninius kabelius, praturtėjo (turėjo 126 t jachtą, karališkus rūmus).

## Atminimas

Jo vardu pavadintas asteroidas nr. 8003, kalnų masyvas ir skardis Mėnulyje, miestas Arizonos valstijoje. Nuo 1920 m. Didžiosios Britanijos civilinės inžinerijos institutas už pasiekimus inžinerijos srityje teikia Kelvino vardo medalį.

## Šaltiniai
# Lotaringijos kunigaikštystė

|  |
| --- |
| **Lotaringijos kunigaikštystė pranc. *Duché de Lorraine* vok. *Herzogtum Lothringen* lot. *Ducatus Lotharingiae |
| Rytų Frankų karalystės vasalė (959–962) Šventosios Romos imperijos dalis (962–1766) |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **959 – 1766** |  → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vėliava | Herbas |

 |
| Location of {{{paprastas\_pav}}}Lotaringijos kunigaikštystė (geltona) XVIII a. |
| **Sostinė** | Nansi |
| **Religija** | **Oficiali:** Romos katalikybė **Mažuma:** Protestantizmas |
| **Valdymo forma** | Paveldimoji monarchija |
| **Kunigaikštis** |
|  959–978 (pirmas) | Frydrichas I Lotaringietis |
|  1737–1766 (paskutinis) | Stanislovas Leščinskis |
|  |
| **Era** | Viduramžiai, Naujieji amžiai |
|  - Padalyta Lotaringijos karalystė | 959 m. |
|  - Aneksuota Prancūzijos karalystės | 1766 m. vasario 23 d. |
|  |

**Lotaringijos kunigaikštystė**, **Lotaringijos hercogystė** (pranc. *Duché de Lorraine*, vok. *Herzogtum Lothringen*, lot. *Ducatus Lotharingiae*), iš pradžių **Aukštutinė Lotaringija** – buvusi monarchija Lotaringijos regione šiaurės rytų Prancūzijoje. Kunigaikštystės sostinė buvo Nansi.

## Istorija

Stanislovas Leščinskis, 1727–1728 m. (Žanas Batistas van Lo)
Po Verdeno sutarties 843 m. padalijus Karolio Didžiojo imperiją, sritis, atitekusi Šventosios Romos imperijos valdovui Lotarui I (Lotaringijos karalystė arba *Lotaro karalystė*), davė pradžią atskiram Lotaringijos regionui. Lotaringijos kunigaikštystė susiformavo karalystę 959 m. padalijus į Žemutinę ir Aukštutinę Lotaringiją. XII a. žemutinė kunigaikštystė išskaidyta ir Aukštutinę Lotaringiją imta vadinti tiesiog Lotaringija. XVII a. srityje įsigalėjo prancūzų įtaka. Lotaringijos kunigaikštystės valdymas tapo itin svarbus konfliktuose su Habsburgais. XVII a. karų metu ji daugelį kartų buvo užimta Prancūzijos.

1737 m. kunigaikštystė kartu su Baro kunigaikštyste kaip kompensacija už prarastą Abiejų Tautų Respublikos sostą atiduota po ATR įpėdinystės karo nuverstam Lenkijos karaliui ir Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Stanislovui Leščinskiui. Taikos sąlygos patvirtintos Vienos sutartimi (1738 m.). Kancleriui Antuanui Martenui Šomonui de La Galezjerui įsakyta kunigaikštystėje įvesti Prancūzijos mokesčių sistemą. Stanislovui Leščinskiui 1766 m. mirus Lotaringija aneksuota Prancūzijos ir pertvarkyta į generalitetą (pranc. *généralité*), prižiūrimą karaliaus intendanto. Nansi Leščinskio lėšomis įrengtoje Karaliaus (dabar – Stanislovo) aikštėje jam 1831 m. pastatytas paminklas. Didžiosios Prancūzijos revoliucijos metu (1790 m.) kraštas suskirtytas į departamentus (pranc. *départements*).

## Išnašos

## Taip pat skaitykite

* Lotaringija
* Lotaringijos karalystė
* Stanislovo aikštė
# Garbės vardas

Smuikininkei Anne-Sophie Mutter suteikiamas Norvegijos mokslo ir technologijos universiteto garbės daktarės vardas
**Garbės vardas** – už nuopelnus atskiriems asmenims arba organizacijoms suteikiamas vardas, titulas.

Kai kuriuos istorinius garbės titulus galima įsigyti, pavyzdžiui, tam tikrus bajorų titulus. Ilgą laiką, siekiant šių titulų, tiesiogiai arba ne buvo sukčiaujama. Garbės vardai taip pat naudojami sinekūrai ir garbės pensijai.

Garbės vardai buvo taikomi ir socialistinėse šalyse, o Tarybų Sąjungos Didvyriai ir socialistinio darbo didvyriai buvusioje Sovietų Sąjungoje buvo labai gerbiami ir gaudavo tam tikrų privilegijų. Sekant Rusijos pavyzdžiu, socialistinėse šalyse didvyriai dažnai pasipuošdavo mažomis raudonomis arba auksinėmis žvaigždutėmis.

Kiti garbės vardai: garbės pilietis, akademikas, garbės daktaras, garbės narys, liaudies artistas, motina didvyrė, TSRS nusipelnęs sporto meistras ir t. t.

## Išnašos
# Tikrasis titulas

**Tikrasis titulas** (angl. *substantive title*) – aristokrato titulas, kuris gautas paveldint arba jį suteikiant (pvz., suteikė karalius). Priešinga titulų grupė yra pagarbumo titulai, gaunami kaip pagarbumo ženklas iš sutuoktinio arba tėvo, jei šis turi papildomų žemesnio rango titulų.

D. Britanijos ir kai kurių Europos šalių perų sistemose titulus turi atskiri asmenys, bet ne visa šeima ar giminė. Pvz., titulus *grafas de Clermont* ar *Leinsterio hercogas* turi konkretūs žmonės, bet ne jų šeimų nariai. Šiuos titulus gali paveldėti tik vienas iš galimų paveldėtojų. T.y., tikrąjį titulą vienu metu turi tik vienas žmogus.

Tuo tarpu kai kuriose Europose šalyse tą patį titulą naudoja visi šeimos nariai, pvz.: *hercogas von Sachsen*, *grafas Danneskiold-Samsoe*, *baronas Mannerheim*, *grafas Oxenstierna*, *princas von Liechtenstein*. Tokiais atvejais paprastai tas visų tokios šeimos narių titulas laikomas pagarbumo titulu, o tik šeimos galvos titulas – tikruoju titulu.

Titulai *Vesekso erlas* (*Earl of Wessex*), *Orange princas* (*Prince of Orange*), *Lježo princas* (*Prince of Liege*), *Orleano hercogas* (*Duke of Orleans*), *Velso princas* (*Prince of Wales*), *Brabanto hercogas* (*Duke of Brabant*), *Asturijos princas* (*Prince of Asturias*) laikomi tikraisiais titulais, tuo tarpu titulai *Belgijos princesė*, *Ispanijos infanta*, *Švedijos princesė* dabar yra pagarbumo titulai. Paprastai karūnos princo titulas laikomas tikruoju titulu.

## Tikrųjų titulų užrašymo ypatumai

Anglų aristokratų titulų sistemoje tikrieji titulai rašomi pradedant artikeliu *the*, o pagarbumo titulai – be šio artikelio:

* Užrašymas *The Marquess of Winchester* ir *The Earl of Derby* reiškia, kad *Vinčesterio markizas* ir *Derbio erlas* yra tikrieji titulai.
* Užrašymas *Marquess of Blandford* ir *Earl of Sunderland* reiškia, kad titulai *Blenfordo markizas* ir *Sanderlendo erlas* yra pagarbumo titulai.
# Kilimas

Kilimas
**Kilimas** – stačiakampio formos austinės tekstilės gaminys.

Kilimas skirtas patalpų grindims ir sienoms puošti. Musulmonai kilimėlius naudoja melsdamiesi.

Kilimai būna ir odiniai (iš karvės, kiaulės ar kitos odos), bei kailiniai (dažyti arba natūralūs). Odinių kilimų priežiūra kiek sudėtingesnė, negalima jiems leisti sudrėkti arba laikyti ten, kur labai karšta. Taip pat reikalinga atitinkama priežiūra, kad odinis kilimas išliktų estetiškas.

**Kilimo istorija**

Kilimus žmonės austi pradėjo Centrinėje Azijoje, kur klajoklių gentys savaip turėjo spręsti būsto apšiltinimo, jo transportavimo ir jaukaus interjero kūrimo problemas. Pasistatę palapinę ir patiesę kilimą ant smėlio jos viduje, klajokliai galėjo gyventi jaukiai ir patogiai.

Seniausias kilimas saugomas Ermitaže Sankt Peterburge. Šiam kilimui jau – apie 7000 metų.

Egipto faraonų kapavietėse randami kilimai rodo, kad jau tais laikais jie buvo populiarūs.

XV amžiuje Persijoje (dabartinis Irakas Iranas) įvyksta tikra revoliucija kilimų gamyboje – išplečiama jiems naudojamų medžiagų gama ir įsigali augalinių raštų įvairovė.

Europa kilimus atrado išplitus prekybai. Industrinio perversmo metu buvo sukurtos staklės, galinčios kilimus gaminti masiškai.
# Kreiseris

JAV kreiseris *USS Bunker Hill (CG-52)*.
**Kreiseris** – karo laivų tipas. Istoriškai laikomas mažiausiu laivu, galinčiu vykdyti savarankiškas operacijas. Pirmą kartą istorijoje paminėtas XVII a. Nyderlanduose.

Šiuolaikiniuose karuose beveik visos kreiserio funkcijos susilieja su eskadriniu minininku (karo laivas, reikalaujantis išorinio palaikymo ir negalintis vykdyti savarankiškų užduočių).

Vokiečių kreiseris *SMS Emden*
## Taip pat skaityti

* Šarvuotadenis kreiseris
* Žvalgybinis kreiseris
* Lėktuvnešinis kreiseris
* Pagalbinis kreiseris
# Vadžrasatva

Vadžrasatva (XIX a. tibetietiška thanka)
**Vadžrasatva** (skr. वज्रसत्त्व = IAST: *Vajrasattva*, tibet. རྡོ་རྗེ་སེམས་དཔའ།  = *Dorje Sempa*, kin. 金剛薩埵, pinyin: *Jīn gāng sà duǒ*) – bodhisatva budistinėje vadžrajanos mitologijoje.

Pavadinimas „vadžrasatva“ reiškia „turįs vadžros (=deimantinę) būvą, vadžrabūvis“. Kartais Vadžrasatva supriešinamas su Vadžradhara, nors paprastai jį laiko pirmąja pirminio („adi“) budos apraiška. Vadžrasatva įvaizdina sykiu visus dhjani budas, jo balta spalva reiškia visų dhjani budų spalvų sąlają.

Vadžrasatva simbolizuoja apsivalymo principą. Jis vaizduojamas sėdįs (vienas arba sykiu su pradžnia Vadžrasatvatmika) lotoso sėdėsena, dešinėje rankoje širdies lygyje belaikąs vadžrą, kairėje rankoje pilvo lygyje laikąs varpelį.

## Šaltiniai
# Šaolino vienuolynas

*Kitos reikšmės – Šaolinas.*
Vienuolynas
**Šaolino vienuolynas** – kinų budistų vienuolynas Henano provincijoje, Šaolino kovos meno lopšys.
Legenda byloja, kad indų vienuolis Bodhidharma, apie 527 m. atvykęs į vienuolyną, padėjo Šaolino kovos meno pagrindus, kurie vėliau buvo plėtojami bei perduodami.

## Nuorodos

* Informacija apie Šaoliną Archyvuota kopija 2010-12-11 iš Wayback Machine projekto.