Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Olimpo kalnas

Olimpo kalnas
**Olimpo kalnas** (gr. Όρος Όλυμπος, Óros Ólimbos) – aukščiausias Graikijos kalnas, 2917.727 m aukščio, ir vienas aukščiausių kalnų Europoje pagal visą aukštį nuo papėdės iki viršūnės, kadangi papėdė yra jūros lygyje. Jis yra 40°05′N 22°21′E Graikijos žemyninėje dalyje.

Kalnas išsiskiria turtinga flora su keliomis endeminėmis rūšimis. Aukščiausia kalno viršūnė yra Mitikas (graikiškai „nosis“). Mitikas yra aukščiausia viršūnė Graikijoje, antroji pagal aukštį – Skolio (2912 m).

Į kalną kopti paprastai pradedama iš kalno papėdėje įsikūrusio Litochoro miesto, dar vadinamo *Dievų Miestu*. Iš kalną supančių miestelių bei stovyklaviečių į viršūnes veda skirtingo sudėtingumo takai. Kopimas iki Skolio viršukalnės paprastai trunka dvi dienas, nereikalauja patirties ar alpinistinės įrangos (neskaitant žemėlapio ir šiltų rūbų). Kiekvienais metais į Skolio viršukalnę įkopia apie 10000 žmonių.

## Graikų mitologija

Graikų mitologijoje **Olimpas** – Frigijos kalnas ir kalno dievas urėjas, dvylikos Olimpo dievų buveinė, pagrindinių graikų panteono dievų namai. Graikai manė, kad šiame kalne yra krištolo rūmai, kuriuose įsikūrę tokie dievai kaip Dzeusas. Graikų mitologija teigia, kad Gaja (motina žemė) pagimdė titanus (dievų pirmtakus), kurie naudojo Graikijos kalnus kaip savo sostus, nes buvo labai dideli. Kronas (jauniausias ir galingiausias iš titanų) sėdėjo ant Olimpo kalno.

Jo pavadinimas iš klasikinės graikų kalbos išvertus galėtų reikšti „Šviesusis“, bet kiti mano, kad jis atsirado prieš indoeuropiečius.

„Olimpo kalnas“ yra populiarus kalnų pavadinimas. Vienas toks kalnas yra Kipre, po vieną yra Jutos, Vašingtono valstijose, Turkijoje ir kitur.

## Išnašos
# 2013 m. Čeliabinsko meteorų lietus

Meteoro paliktas pėdsakas danguje prajėus 1 min. po sprogimo maždaug už 200 km
Krentantis meteoritas
**2013 m. Čeliabinsko meteorų lietus** – meteorų lietus, 2013 m. vasario 15 d. įvykęs Rusijoje, virš Pietų Uralo.

## Meteorito pasirodymas

Vietos laiku 9:20:20 val. bolidas įskriejo į Žemės atmosferą virš Rusijos ir Kazachstano sienos. Per viršutinius atmosferos sluoksnius meteoritas artėdamas prie Žemės paviršiaus skriejo Rusijos šiaurės vakarų kryptimi. Praėjus trylikai sekundžių po patekimo į atmosferą ugnies kamuolys skriedamas 18,6 km/sek. (66 960 km/val.) greičiu ir pasiekęs didžiausią ryškumą į pietus nuo Čeliabinsko 09:20:32.2±0,1 val. vietos laiku sprogo 29,7±0,7 km aukštyje.

Apytikslis efektyvusis asteroido skersmuo buvo apie 18 metrų, o masė - apie 11 000 tonų. Apytikslė bendra Čeliabinsko ugnies kamuolio smūgio energija galėjo sudaryti 440 kilotonų.

Meteoritas sprogo virš Čeliabinsko pietinių apylinkių, o didžiausia atplaiša rėžėsi į Čebarkulio ežerą. Tikslų meteoro sprogimo laiką padėjo nustatyti daugybė vaizdo įrašų, nufilmuotų kameromis, esančiomis automobiliuose. Meteoritas priklausė mokslininkams žinomų kosminių uolienų šeimai – Apolono asteroidams, kurių orbitos kertasi su Žemės orbita.

Ryškūs objektai rytiniame danguje pastebėti visame regione (Jekaterinburge, Orenburgo srityje, šiaurės vakarų Kazachstane). Nuo meteoro sklido tokia ryški šviesa, kad ant žemės buvo stebimi šešėliai. Remiantis įvairia užfiksuota vaizdo informacija – šešėlių kritimo kampu bei nustačius pagrindinę meteorito nukritimo vietą, mokslininkai apibrėžė tikslų objekto kritimo kampą, padėtį, greitį.

Meteoro sprogimas įvyko likus 16-ai valandų prieš tai, kai šalia žemės praskriejo asteroidas 2012 DA14, tačiau mokslininkai tikina, jog šie du įvykiai yra visiškai nesusiję ir tėra tik sutapimas.

## Pasekmės

Nuo sprogimo daug kur Čeliabinske sudužo pastatų stiklai, kurie sužalojo ~1000 gyventojų. Taip pat sugriuvo cinko gamyklos stogas.

Čeliabinsko ugnies kamuolio išskirta sprogimo energija laikoma pati galingiausia nuo pat Tunguskos sprogimo įvykio laikų 1908 m.

2014 m. Sočio žiemos olimpinių žaidynių nugalėtojams skirtuose aukso medaliuose buvo įdėti Čeliabinsko meteorų gabalėliai.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* youtube.com / Best shots Chelyabinsk meteorite! (Čeliabinsko meteorito nufilmuoti vaizdai)
# Londono metropolitenas

|  |
| --- |
| Londono metropolitenas |
|  |
|  |
| Informacija |
| Linijų skaičius | 11 |
| Stotelių skaičius | 272 |
| Keleivių per dieną | 5 mln. |
| Tinklalapis | Tube |
| Eksploatacija |
| Pradėta eksploatuoti | 1863 m. sausio 10 d. (1863-01-10) |
| Operatorius | „Londono transportas“ |
| Techninė informacija |
| Sistemos ilgis | 402 km |
| Geležinkelio vėžės | 1435 mm |
| Elektrifikacija | 630–750 V DC |
| Vidutinis greitis | 33 km/h |
| Sistemos žemėlapis |
|  |
|  **Vikiteka: Londono metropolitenas** |

**Londono metropolitenas** (angl. *London Underground*, dar vadinamas tiesiog *the Underground* ar *the Tube*) – Jungtinės Karalystės sostinę Didįjį Londoną ir dalį Bakingamšyro, Esekso ir Hertfordšyro aptarnaujantis metropolitenas.

Londono metropolitenas atidarytas dar 1863 m. sausio 10 d. ir buvo pirmasis pasaulyje metropolitenas. Jį sudaro 11 linijų, 272 stotys, vidutiniškai per dieną pervežama apie 5 mln. keleivių. Bendras linijų ilgis siekia 402 km, iš kurių 45 % yra po žeme. Tai vienuolikta ilgiausia metropoliteno sistema pasaulyje ir antra Europoje po Maskvos metropoliteno. 2020-2021 m. metropolitenu naudojosi 296 mln. keleivių ir pagal šį rodiklį tai vienas judriausių metropolitenų Europoje. Dabartinis operatorius – „Londono transportas“. 2015 m. 92 % išlaidų padengė iš keleivių surinkti bilietų mokesčiai. Londono metropolitenas inicijavo projektą iki 2025 metų paleisti 94 naujos kartos traukinius (NTfL), kurie bus pagaminti kompanijos Siemens.

## Linijos

| Pavadinimas | Atidarymo metai | Ilgis | Stočių skaičius | Traukinys | Lokomotyvų skaičius | Vidutinis savaitinis užimtumas (2017 m.)  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bakerlu linija | 1906 | 23.2 km | 25 | 1972 Stock | 7 | 401 123 |
| Centrinė linija | 1900 | 74.0 km | 49 | 1992 Stock | 8 | 1 021 084 |
| Apvalioji linija | 1871 | 27.2 km | 36 | S7 Stock | 7 | 257 391 |
| Rajoninė linija | 1868 | 64.0 km | 60 | S7 Stock | 7 | 842 991 |
| Hamersmitoro ir Sičio linija | 1864 | 25.5 km | 29 | S7 Stock | 7 | 231 193 |
| Jubiliejaus linija | 1979 | 36.2 km | 27 | 1996 Stock | 7 | 999 561 |
| Metropoliteno linija | 1863 | 66.7 km | 34 | S8 Stock | 8 | 352 464 |
| Šiaurinė linija | 1890 | 58.0 km | 52 | 1995 Stock | 6 | 1 123 342 |
| Pikadili linija | 1906 | 71.0 km | 53 | 1973 Stock | 6 | 710 647 |
| Viktorijos linija | 1968 | 21.0 km | 16 | 2009 Stock | 8 | 955 823 |
| Vaterlu ir Sičio linija | 1898 | 2.5 km | 2 | 1992 Stock | 4 | 59 492 |

## Šaltiniai
# Šarminiai metalai

Šarminiai metalai yra laikomi mineraliniame aliejuje tam, kad būdų išvengta oksidacijos.
**Šarminiai metalai** – periodinės elementų lentelės IA grupės elementai (litis, natris, kalis, rubidis, cezis ir francis). Visų šarminių metalų atomai išoriniame sluoksnyje turi vieną elektroną, dėl to jie yra chemiškai aktyvūs.

Šiems metalams yra būdinga žema lydymosi ir virimo temperatūra, mažas tankis, gerai praleidžia šilumą ir elektrą.

Šarminiai metalai reaguoja su vandeniu išskirdami vandenilį:

2 Na + 2 H2O → 2 Na+ + 2 OH- + H2

Taip pat šarminiai metalai sudaro druskas, pvz.:

* Natrio chloridas, NaCl, valgomoji druska.
* Natrio sulfatas, Na2SO4.
* Kalio chloridas
* Kalio chloratas

Šarminių metalų metališkos savybės stiprėja iš viršaus į apačią. Li reaguoja su vandeniu, bet pastebimai silpniau nei kiti šarminiai metalai. Na reaguoja daug smarkiau, gali sprogti reakcijos metu išsiskiriančios vandenilio dujos. K ir kitų didesnio kiekio reakcija su vandeniu labai egzoterminė, uždarame inde baigiasi sprogimu.
Šarminiai metalai minkšti, mažo tankio ir turi metalams būdingas chemines savybes. Gryni gamtoje nerandami. Dėl to, kad reaguoja su oru ir vandeniu, laikomi žibale arba alyvoje.

## Savybės

### Cheminės

Šarminių metalų grupės nariai turi jiems būdingą elektroninę konfigūraciją, ypač tolimuosiuose elektronų sluoksniuose, kas ir lemia jų cheminį elgesį:

Duration: 15 seconds.0:15Cezis reaguoja sprogstančiai su vandeniu net mažose temperatūrose.

| *Z* | Elementas | Elektronų sk./sluoksnyje | Elektronų konfigūracija |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | Litis | 2, 1 | [He] 2s1 |
| 11 | Natris | 2, 8, 1 | [Ne] 3s1 |
| 19 | Kalis | 2, 8, 8, 1 | [Ar] 4s1 |
| 37 | Rubidis | 2, 8, 18, 8, 1 | [Kr] 5s1 |
| 55 | Cezis | 2, 8, 18, 18, 8, 1 | [Xe] 6s1 |
| 87 | Francis | 2, 8, 18, 32, 18, 8, 1 | [Rn] 7s1 |

## Panaudojimas

Natrio lempa
Kadangi šarminiai metalai pasižymi skirtingomis spalvomis nudažant liepsną, tai jie yra naudojami pirotechnikoje, gaminant fejerverkus. Natrio garai naudojami natrio lempose kurios yra ekonomiškas šviesos šaltinis, kad ir riboto spektro.

Skystas natris naudojamas kaip aušinimo skystis greitųjų neutronų reaktoriuose, nes, skirtingai nuo vandens, jis menkai sugeria neutronus. Kai kada tam naudojami kalio/natrio lydiniai.

Rubidis ir cezis yra radioaktyvūs ir naudojami atominuose laikrodžiuose.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Kai kurių šarminių metalų sąveika su vandeniui (lietuvių kalba)
# Rentgeno spinduliai

**K** – katodas (spinduliuoja elektronus, įelektrintas neigiamai)

**A** – anodas (įelektrintas teigiamai)

**X** – rentgeno geju spinduliuotė

**Uh** – katodo kaitinimo įtampa

**Ua** – greitinančioji įtampa
Pirmasis medicininis rentgenų spindulių panaudojimas. Vilhelmas Rentgenas padarė savo žmonos Anna Bertha Ludwig rankos Rentgeno nuotrauką.
Vilhelmas Rentgenas, 1895 metais atrado Rentgeno spindulius.
**Rentgeno spinduliai** arba **rentgeno spinduliuotė** (angl. *X-ray*) – elektromagnetinės bangos, kurių ilgis λ = 3·(10–13–10–8) m, dažnis 1016–1021 Hz. Fotonų energija – 0,1–100 keV. (Šie skaičiai įvairiuose literatūros šaltiniuose gali šiek tiek skirtis, nes ribos nėra griežtai apibrėžtos). Rentgeno diapazonas dar skirstomas į **minkštą** (mažiausios energijos) ir **kietą** (didžiausios energijos) rentgeno spinduliavimą.

## Rentgeno spindulių gavimas

Rentgeno spinduliai gaunami rentgeno aparatuose panaudojant įgreitintus elektronus. Dideliu greičiu atsitrenkę į anodą, jie savo judėjimo energijos nedidelę dalį (0,1–5 %) išspinduliuoja rentgeno spindulių pavidalu.

Astronomijoje rentgeno spinduliai susidaro labai aukštos temperatūros (1–100 milijonų K) plazmoje, sąveikaujant didelės energijos elektronams su magnetiniu lauku (sinchrotroninis spinduliavimas) arba didelės energijos elektronams su mažos energijos fotonais (Komptono reiškinys).ll

## Rentgeno spindulių panaudojimas

* Medicinoje rentgeno spinduliai naudojami diagnostikoje ir terapijoje.
* Fizikoje ir technikoje jie naudojami kristalinių medžiagų struktūrai tirti.
* Astronomijoje rentgeno diapazonas suteikia informacijos apie didelių energijų procesus, vykstančius aktyvių galaktikų branduoliuose, akreciniuose diskuose.

## Rentgeno spindulių poveikis

Rentgeno spinduliai yra jonizuojančiosios spinduliuotės rūšis, todėl kenksmingi žmogui ir elektroniniams prietaisams.

## Šaltiniai
# Apple II

Muziejinis eksponatas – Apple II kompiuteris
Apple II su išoriniu modemu
**Apple II** (dar užrašomas kaip **Apple ][**) – 8 bitų namų kompiuteris, vienas pirmųjų sėkmingiausių serijinių mikrokompiuterių, sekęs po Apple I. Jį sukūrė amerikietis Stivas Vozniakas, o nuo 1977 m. gamino kompanija *Apple Computer* (dabar Apple Inc.) Tai buvo pirmasis modelis iki paskutinio Apple IIe aparato kompiuterių serijoje, gamintoje iki 1993 m. lapkričio mėn.

## Istorija

Pirmieji Apple II kompiuteriai prekyboje pasirodė 1977 m. sausio 10 d. Jie turėjo 1 MHz, 4 kB RAM atminties, *MOS Technology 6502* mikroprocesorių, audio kasetės sąsają programoms ir duomenų saugojimui, *Integer BASIC* programavimo kalbą ROM atmintinėje. Pradinė mažmeninė kompiuterių kaina svyravo nuo 1298 (4kB RAM) iki 2638 JAV dol. (48kB RAM). Kad parodyti aparato spalvotosios grafikos galimybes, ant jo korpuso buvo dedamas Apple logotipas su vaivorykštės juostomis, kurios išliko kompanijos ženklo dalimi iki 1988 m. pradžios. Pirmieji modeliai buvo surinkti Silicio slėnyje, vėliau Teksase. Spausdintų schemų plokštės buvo gaminamos Airijoje ir Singapūre.

## Techninės naujovės

Pirmieji Apple II naudojo kasetines duomenų laikmenas kaip ir kiti to meto mikrokompiuteriai. Kompanija panaudojo keletą inovatyvių inžinerinių sprendimų, leidusių sumažinti techninės įrangos apimtis ir pačią kompiuterių kainą. Tarp kitų, 1978 m. buvo įdiegta išorinė duomenų laikmena Disk II – 5¼ colio diskelis, pajungiamas per kontrolerio kortą, įdėtą į vieną iš kompiuterio išplėtimo lizdų. Tai, paprastai, lizdas 6, kuris buvo naudojamas duomenų saugojimui ir atgaminimui keičiant kasetes. Disk II sąsaja, sukurta S. Vozniako, buvo laikoma dideliu inžineriniu pasiekimu už elektroninių komponentų ekonomiją. Tuo metu, kai kitų gamintojų kontroleriai turėjo tuzinus čipų duomenims sinchronizuoti, kad galėtų rasti reikiamą galvutę atitinkamam takeliui dekoduoti duomenis į magnetinius impulsus, S. Vozniako kūrinys teturėjo vos kelis. Šioms funkcijoms atlikti buvo sukurta Apple DOS operacinė sistema.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Apple II istorija
# Pikselis

Pavyzdyje matomas vaizdas kartu su šalia smarkiai išdidinta viena jo dalimi, kurioje pavieniai pikseliai atvaizduojami kaip maži kvadratėliai, lengvai įžiūrimi plika akimi.
**Pikselis** (iš angl. *picture* 'vaizdas' + *element* 'elementas') – vienas iš daugybės taškų ar vienos spalvos laukelių, kurie, kartu kaip dvimatė matrica, sudaro vaizdą arba visą ekrano turinį. Rastrinėje grafikoje tai mažiausias adresuojamas elementas, turintis tokias charakteristikas kaip spalva ir šviesumas. Pikselio adresą atitinka jo fizinės koordinatės.

Kiekvienas pikselis yra originalaus vaizdo mėginys; paprastai kuo daugiau mėginių, tuo originalus vaizdas atvaizduojamas detaliau. Kiekvieno pikselio ryškumas skiriasi. Spalvoto vaizdo sistemose spalvą paprastai ženklina trys ar keturi ryškumo komponentai, tokie kaip raudona, žalia ir mėlyna arba žydra, purpurinė, geltona ir juoda.

## Taip pat skaitykite

* Skiriamoji geba
* Pikseliai colyje
* Taškai colyje
* Vokselis
* Tekselis (kompiuterinė grafika)

## Šaltiniai
# 310 m. pr. m. e.

**310 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Įvykiai

* Romos respublikos pirmuoju konsulu išrinktas Quintus Fabius Maximus Rullianus (II kartą), o antruoju konsulu - Gaius Marcius Rutilus (Censorinus).

### Gimtadieniai

**Nedatuota Aristarchas Samietis, senovės graikų astronomas, heliocentrinės sistemos pradininkas (m. 230 m. pr. m. e.).

### Mirtys

**Nedatuota Roksana, baktrų princesė ir Aleksandro Didžiojo vyriausioji žmona (g. 343 m. pr. m. e.).

## Nuorodos
# Keliamieji metai

**Keliamieji metai** – kalendoriniai metai, turintys 366 dienas, viena diena daugiau nei įprastai. Tokiais metais vasaris turi 29 dienas. Papildoma diena pridedama tam, kad kalendorinius metus priartintų prie astronominių metų. Astronominiai įvykiai nevyksta kas tikslų dienų skaičių, todėl kalendorius, kuris kiekvienais metais turi vienodą dienų skaičių per laiką atitoltų nuo astronominio įvykio, kurio pagrindu jis sudarytas.

Istoriškai kalendoriaus tikslas buvo kasmet metų pradžią nustatyti tą pačią datą, kad būtų galima turėti atskaitos tašką skaičiuojant švenčių ir pasikartojančių įvykių datą. Tropiniai metai, tai yra laiko atkarpa tarp dviejų pavasario lygiadienių trunka apie 365 dienas ir šiek tiek mažiau nei 6 valandas (365 d. 5:48:45.98, nepastovu), todėl paprastas variantas, kai metai turėtų vienodą dienų skaičių nėra įmanomas. Įvairios kultūros naudojo skirtingus kalendorių sudarymo metodus, kad kalendorinių metų trukmę priartintų prie tropinių metų.

Julijaus kalendoriuje **keliamieji metai** yra tie, kurie be liekanos dalijasi iš 4.

Grigaliaus kalendoriuje **keliamieji metai** skaičiuojami kaip Julijaus kalendoriuje, neskaitant tų metų, kurių skaičiai baigiasi dviem nuliais, tačiau nesidalija iš 400 (kaip antai 1700, 1800, 1900).

## Šaltiniai
# Sibujano jūra

Sibujano jūra
Sibujano jūra Filipinuose

**Sibujano jūra** (tag. *Dagat Sibuyan*, angl. *Sibuyan Sea*) – maža tarpsalinė jūra Filipinų salyne, skirianti Visajų salas nuo šiaurinės Filipinų salos Lusono.

Pietuose jūra ribojasi su Panajo sala, vakaruose – su Mindoru, rytuose su Masbate, šiaurėje – su Marinduke ir su Lusono salos Bikolio pusiasaliu.

Sibujano jūra vakaruose Tablaso sąsiauriu jungiasi su Sulu jūra, šiaurės vakaruose per Verdės salos sąsiaurį – su Pietų Kinijos jūra, pietryčiuose per Džintotolo sąsiaurį – su Visajų jūra. Sibujano jūroje yra Romblono salos.

Jūros gylis iki 1700 m. Centrinėje jūros dalyje yra Sibujano sala. Jūros rajone klimatas tropinis, iškrinta iki 3000 mm kritulių per metus. Dažni taifūnai. Jūros vandens temperatūra 23–28 °C, druskingumas – 32,0–32,5 ‰. Potvynių aukštis viršija 2 m.

1944 m. spalio 24 d. Sibujano jūroje įvyko mūšis tarp JAV ir Japonijos karinių laivynų, kuris vadinamas Sibujano jūros mūšiu.

## Šaltiniai

## Google Maps vaizdai

* Sibujano jūros vieta Filipinų salyne {reljefinis vaizdas)
* Sibujano jūra (žemėlapis)
# Pietų Korėjos himnas

Aegukga| Patriotų daina |
|  |
| Nacionalinis šios šalies himnas |  Pietų Korėja |
| Žodžių autorius | nežinomas |
| Kompozitorius | Ahn Eak-tae, 1935 |
| Himnas nuo | 1948 |
|   |

Aegukga (hangul 애국가, hanja 愛國歌, „Patriotų daina“) – Korėjos Respublikos valstybinis himnas.

Manoma, kad himno eilės parašytos 1896 m. Seulo Nepriklausomybės vartų statybų pradžios proga nepriklausomybės lyderio An Čang Ho arba politiko Ju Či Ho. Pradžioje himnas buvo atliekamas pagal škotų *Auld Lang Syne* melodiją, kurią korėjiečiai išmoko iš amerikiečių misionierių. Provizinė Korėjos vyriausybė (1919–1945 m.) Šanchajuje *Aegukga* patvirtino valstybiniu himnu. 1948 m. rugpjūčio 15 d., praėjus lygiai 3 metams nuo išsivadavimo iš Japonijos okupacijos, škotiška melodija buvo pakeista kompozitoriaus An Ek Tė 1935 m. sukurta melodija. Naujasis himnas 1948 m. patvirtintas prezidento dekretu.

## Eilės

|   | korėjietiškai (hangul) | hanja variantas | Romanizuota versija | Vertimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 동해 물과 백두산이 마르고 닳도록 하느님이 보우하사 우리나라 만세 | 東海 물과 白頭山이 마르고 닳도록 하느님이 保佑하사 우리나라 萬歲 | Donghae mulgwa Baekdusani mareugo daltorok Haneunimi bouhasa urinara manse | Kol Rytų jūros vandenys ir Pektu kalnai yra sausi ir nuskurdę, Dievas saugo ir gina mus. Mūsų tauta bus amžina! |
| 2 | 남산 위에 저 소나무 철갑을 두른 듯 바람서리 불변함은 우리 기상일세  | 南山 위에 저 소나무 鐵甲을 두른 듯 바람서리 不變함은 우리 氣像일세 | Namsan wie jeo sonamu cheolgabeul dureun deut Baram seori bulbyeonhameun uri gisangilse | Pušies medis virš Namsano yra nepakeičiamas po vėju ir speigu kaip abgaubtas šarvais, mūsų dvasia kaip jis yra. |
| 3 | 가을 하늘 공활한데 높고 구름 없이 밝은 달은 우리 가슴 일편단심일세 | 가을 하늘 空豁한데 높고 구름 없이 밝은 달은 우리 가슴 一片丹心일세 | Ga-eul haneul gonghwalhande nopgo gureum eopsi Balgeun dareun uri gaseum ilpyeondansimilse | Rudens dangus yra tuščias ir platus, aukštas ir debesuotas, mėnulio šviesa yra mūsų širdis, nepadalinta ir teisi. |
| 4 | 이 기상과 이 맘으로 충성을 다하여 괴로우나 즐거우나 나라 사랑하세 | 이 氣像과 이 맘으로 忠誠을 다하여 괴로우나 즐거우나 나라 사랑하세 | I gisanggwa i mameuro chungseong-eul dahayeo Goerouna jeulgeouna nara saranghase | Su šia dvasia ir šia mintim, duok visą paklusnumą, kančiose ir džiaugsme, mylėk šalį. |
| Priedainis | 무궁화 삼천리 화려강산 대한사람 대한으로 길이 보전하세 | 無窮花 三千里 華麗江山 大韓사람 大韓으로 길이 保全하세 | Mugunghwa samcheolli hwaryeogangsan Daehansaram daehaneuro giri bojeonhase | Hibiskais užpildyti trys tūkstančiai *Li* nuostabių upių ir kalnų, Didžioji Han liaudie, leisk amžinai saugoti Didžiąją Han. |

## Melodijos

* Instrumentinė versija, MP3
* Vokalinė versija, MP3 Archyvuota kopija 2009-03-04 iš Wayback Machine projekto.
# Nacionalinis parkas

Los Kardoneso nacionalinis parkas, Argentina
**Nacionalinis parkas** – valstybės valdoma teritorija, kurioje saugomos tam kraštui būdingas kraštovaizdis, savitos gyvenvietės, kultūros vertybės.

Skatinamas pažintinis turizmas, tikslas – supažindinti lankytojus su gamtos ir kultūros vertybėmis.

Žmonių veikla ribojama, derinama su gamtos apsauga.

Pirmasis nacionalinis parkas buvo įkurtas Jungtinėse Amerikos Valstijose, Šiaurės Amerikoje, nes čia per kelis šimtus metų nuo pirmųjų europiečių pasirodymo milžiniški miškų plotai buvo iškirsti, išdeginti, o stepės ir pusdykumės išartos. Beatodairiškas gamtos alinimas ir niokojimas padarė didžiulę žalą Šiaurės Amerikos gamtai. Susiklosčiusi padėtis paskatino amerikiečius susirūpinti gamtosauga: priimti įstatymus, draudžiančius arba ribojančius žmonių ūkinę veiklą gražiausiuose gamtos kampeliuose. Iš pradžių priimta įstatymų draudžiančių kai kuriose teritorijose apsigyventi, dirbti arba parduoti žemę. Ilgai rūpintasi išsaugoti tik miškus. Vėliau imta saugoti retas bei nykstančias gyvūnų rūšis, įspūdingus ugnikalnių, ežerų, upių kraštovaizdžius. Pirmas nacionalinis parkas vadinosi Jeloustono Nacionalinis Parkas (*Yellowstone National Park*), kuris yra daugiausiai Vajominge, su mažomis dalimis Montanoje ir Aidahe.

Velnio bokštas
## Nacionalinis monumentas JAV

Įprastai Jungtinėse Amerikos Valstijose, nacionalinius parkus patvirtina JAV Kongresas. **Nacionalinis monumentas** (arba **nacionalinis paminklas**) yra panaši vieta, bet paskirta prezidento. Šiuo metu, esama 100 nacionalinių monumentų Jungtinėse Amerikos Valstijose. Pirmas nacionalinis monumentas buvo Velnio bokštas (*Devil’s Tower*) Vaijominge įkurtas 1906 m. Keletas nacionalinių monumentų tapo nacionaliniais parkais; pvz., Mirties slėnio nacionalinis monumentas (*Death Valley National Monument*), Kalifornijoje ir dalis Nevadoje, performuotas į Mirties slėnio nacionalinį parką (*Death Valley National Park*).

## Taip pat skaitykite

* Lietuvos valstybiniai parkai