Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nobusuke Kishi

| Nobusuke Kishi |
| --- |
|  |
| Gimė | 1896 m. lapkričio 13 d. Tabusė, Jamagučio prefektūra, Japonija |
| Mirė | 1987 m. rugsėjo 7 d. (90 metų)  |
|  |
| Partija | Demokratinė partija (1952–1955), LDP (1955–1987) |
|  |
|  **Vikiteka** | Nobusuke Kishi |

**Nobusukė Kiši** (jap. 岸 信介 = *Kishi Nobusuke*, 1896 m. lapkričio 13 d. – 1987 m. rugpjūčio 7 d.) – Japonijos politikas, buvęs šalies ministras pirmininkas (1957–1960 m.), prekybos ir pramonės (1941–1945 m.) bei užsienio reikalų (1956–1957 m.) ministras, vienas kontroversiškiausių Japonijos lyderių pokarinių laikotarpiu.

## Biografija

Nobusukė Kiši gimė 1896 metų lapkritį, dabartinėje Jamagučio prefektūroje. Tarpukariu dirbo Žemės ūkio ir prekybos bei Prekybos ir pramonės ministerijose. Nuo 1936 m. buvo vienas iš pagrindinių asmenų, atsakingų už Japonijai pavaldžios Mandžuko valstybės ekonominį vystymą. 1939 m. grįžo į Japoniją ir tapo Prekybos ir pramonės ministerijos viceministru, o 1941 m. – ministru. Šią pozicija išlaikė iki pat Japonijos kapituliacijos Antrame pasauliniame kare.

Po karo buvo suimtas ir uždarytas į kalėjimą įtariant A klasės karo nusikaltimais, tačiau liko nenuteistas ir galiausiai 1948 m. paleistas į laisvę. 1952 m. grįžo į politiką, įstojo į Liberalų partiją, tačiau greitai ją paliko ir perėjo į Demokratinės partijos pusę (ši 1955 m. įsiliejo į naujai įkurtos Liberalų demokratų partijos sudėtį). 1956 m. gruodį paskirtas užsienio reikalų ministru, tačiau dėl ligos atsistatydinus ministrui pirmininkui Tanzan Ishibashi, jau 1957 m. vasarį buvo išrinktas į jo vietą.

Vidaus politikoje Kiši siekė pertvarkyti švietimo sistemą, nesėkmingai siekė pakeisti šalies Konstituciją. Užsienio politikoje palaikė proamerikietišką ir antikomunistinę užsienio politikos kryptį. Vienas iš jo tikslų buvo pratęsti JAV ir Japonijos saugumo sutartį, išsiderint Japonijai lygiateisiškesnes sąlygas. Tai pavyko padaryti 1960 m. Jis taip pat siekė atstatyti ekonominius santykius su Pietryčių Azijos šalimis, palaikė Taivaną jo priešpriešoje su Kinija. Kiši valdymo metu Japonija tapo Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos nepastovia nare.

Saugumo sutarties su JAV pratęsimas iššaukė didelius pacifistiškai nusiteikusių gyventojų protestus, kuriuose dalyvavo darbininkai, studentai, intelektualai. Dėl protestų buvo atšauktas planuotas JAV prezidento Dwight Eisenhower vizitas, o pats Kiši atsistatydino iš ministro pirmininko posto praėjus kelioms dienoms po sutarties ratifikavimo parlamente.

Po atsistatydinimo Kiši iki 1979 m. išliko parlamento nariu ir išlaikė politinę galią, ypač 1964–1972 m., kada ministru pirmininku tapo jo jaunesnis brolis Eisaku Sato.

## Šaltiniai

* James Arthur, Ainscow Stockwin. *Dictionary of the Modern Politics of Japan.* Routledge, 2003, p. 189–191

| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai: **Tanzan Ishibashi** | **Japonijos ministras pirmininkas** 1957–1960 | Po to: **Hayato Ikeda** |
# Gamelanas

| Gamelanas |
| --- |
| Nematerialusis pasaulio paveldas |
|

---

 |
| Javiečių gamelanas

---

 |
| **Vieta** |  Indonezija |
| **Regionas**\*\* | APA |
| **Įrašas** | 2021 |
| **Nuorodos** |
|  | Nuoroda |
|  **Vikiteka:** | Gamelanas |
| \* Pavadinimas, koks nurodytas UNESCO sąraše. \*\* Regionas pagal UNESCO skirstymą.
 |

**Gamelanas** (indonez. *Gamelan*) – tradicinis muzikinis ansamblis, kilęs iš Javos ir Balio salų Indonezijoje, dabar populiarus visame Malajų salyne. Pagrindiniai gamelano instrumentai yra įvairūs mušamieji metalofonai, ksilofonai, gongai (gambangas, genderas, saronas, slentemas, bonangas, kedangas). Taip pat į ansamblį įeina ir styginiai bei pučiamieji instrumentai – rebabas, sulingas, kečapis, celempungas ir kt., kartais panaudojamas ir vokalas. Iš viso gamelaną sudaro tarp 10 ir 25 instrumentų.

Gamelano garsas polifoninis, dažnai pasitelkiama improvizacija. Gamelanas tradiciškai groja balete, teatro vaidinimuose (ypač lėlių teatre vajange), šokių festivalių metu, per šventes, ceremonijas. Paprastai gamelano kolektyvai būdavo kilę iš to paties kaimo, bet nuo XX a. pradėti kurti akademiniai gamelano kolektyvai.

Gamelano muzika kildinama dar iš ikibudistinio Javos laikotarpio. Gamelano bareljefai pavaizduoti ant VIII a. Borobuduro šventyklos. Labiausiai suklestėjo Madžapahito laikotarpiu (XIII–XVI a.).

## Nuorodos

* Javiečių gamelanas
* Šiuolaikinė gamelano improvizacija
# Bernardo Bertolucci

| Bernardo Bertolucci |
| --- |
|  |
| Bernardas Bertolučis |
| Gimė | 1941 m. kovo 16 d. Parma, Italijos karalystė |
| Mirė | 2018 m. lapkričio 26 d. (77 metai) Roma, Italija |
| Tautybė |  Italija |
| Pilietybė | Italijos |
|  |
| Veikla | kino režisierius ir scenaristas |
|  |
| Žinomas (-a) už | „Konformistas“ (1970 m.) „Paskutinis tango Paryžiuje“ (1972 m.) „Paskutinis imperatorius“ (1987 m.) „Po dangaus stogu“ (1990 m.) „Mažasis Buda“ (1993 m.) |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
|
Oskaras (1988 m.) |
|  |
|  **Vikiteka** | Bernardo Bertolucci |

**Bernardas Bertolučis** (it. *Bernardo Bertolucci*; 1941 m. kovo 16 d. Parmoje, Italija – 2018 m. lapkričio 26 d. Romoje) – italų kino režisierius ir scenaristas, sukūręs tokius fimus kaip *Konformistas*, *Paskutinis tango Paryžiuje*, *The Last Emperor* ir *The Dreamers*.

## Biografija

Mama Ninetta, mokytoja. Tėvas Attilio Bertolucci, poetas, meno istorikas, antologas ir filmų kritikas. Užaugęs kūrybiškoje aplinkoje, Bertolučis pradėjo rašyti būdamas 15 metų ir netrukus po to už savo pirmąją knygą jis gavo kelis prestižinius apdovanojimus. Jaunystėje Bertolučis norėjo tapti poetu, kaip ir jo tėvas. Nuo 1958 m. iki 1961 m. lankė modernios literatūros fakultetą Romos unversitete, bet universiteto taip ir nebaigė. 1962 m., būdamas 22 metų amžiaus, jis pastatė pirmąjį pilnametražį filmą „La commare secca“. 1968 m., kartu su S. Leone ir D. Argento, parašė filmo „Kartą Laukiniuose Vakaruose“ scenarijų. 1970 m. parašė labai novatorišką scenarijų draminiam filmui Konformistas, išgarsinusiam B. Bertolučį pasaulyje.

## Filmografija

* *La commare secca* (1962)
* *Prima della rivoluzione* (1964)
* *La via del petrolio* (1965)
* *Il Canale* (1966)
* *Partner* (1968)
* *Amore e rabbia* (1969, epizodas „Agonia")
* *La strategia del ragno* (1970)
* *Konformistas* (1970)
* *La salute è malata* (1971)
* *Paskutinis tango Paryžiuje* (1972)
* *1900* (*Novecento*, 1976)
* *Mėnulis* (1979)
* *La tragedia di un uomo ridicolo* (1981)
* *L’ultimo imperatore* (1987)
* *The Sheltering Sky* (1990)
* *Little Buddha* (1993)
* *Stealing Beauty* (*Io ballo da sola*, 1996)
* *Besieged* (1998)
* *Ten Minutes Older: The Cello* (2002)
* *The Dreamers* (2003)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Biografija
# Šoniniai priebalsiai

**Šoniniai priebalsiai** – priebalsiai, tariami liežuvio galiuką prispaudus prie gomurio taip, kad oro srovė išeina pro vieną arba abu liežuvio šonus. Lietuvių kalboje vartojami šoniniai priebalsiai [l], [lʲ].

## TFA sąrašas

Aproksimantai
* Skardusis dantų šoninis aproksimantas [l̪]
* Skardusis alveolinis šoninis aproksimantas [l]
* Skardusis retrofleksinis šoninis aproksimantas [ɭ]
* Skardusis palatalinis šoninis aproksimantas [ʎ]
* Skardusis gomurinis šoninis aproksimantas [ʟ]
* Skardusis liežuvėlinis šoninis aproksimantas [ʟ̠]

Pučiamieji
* Skardusis dantų šoninis pučiamasis [ɮ̪]
* Duslusis alveolinis šoninis pučiamasis [ɬ]
* Skardusis alveolinis šoninis pučiamasis [ɮ]
* Duslusis retrofleksinis šoninis pučiamasis [ꞎ]
* Skardusis retrofleksinis šoninis pučiamasis [ɭ˔] ([𝼅])
* Duslusis palatalinis šoninis pučiamasis [𝼆]
* Skardusis palatalinis šoninis pučiamasis [ʎ̝]
* Duslusis gomurinis šoninis pučiamasis [𝼄]
* Skardusis gomurinis šoninis pučiamasis [ʟ̝] ([𝼄̬])
* Duslusis vidurio šoninis pučiamasis [θ̠ˡ] [ʪ]
* Skardusis vidurio šoninis pučiamasis [ð̠ˡ] [ʫ]

**Afrikatos Duslioji alveolinė šoninė afrikata [tɬ]
* Skardžioji alveolinė šoninė afrikata [dɮ]
* Duslioji retrofleksinė šoninė afrikata [ʈꞎ]
* Skardžioji retrofleksinė šoninė afrikata [ɖɭ˔]
* Duslioji palatalinė šoninė afrikata [c𝼆]
* Skardžioji palatalinė šoninė afrikata [ɟʎ̝]
* Duslioji gomurinė šoninė afrikata [k𝼄]
* Skardžioji gomurinė šoninė afrikata [ɡʟ̝]

Vienadūžiai
* Duslusis alveolinis šoninis vienadūžis [ɺ̥]
* Skardusis alveolinis šoninis vienadūžis [ɺ]
* Duslusis retrofleksinis šoninis vienadūžis [𝼈̥]
* Skardusis retrofleksinis šoninis vienadūžis [𝼈]
* Palatalinis šoninis vienadūžis [ʎ̮]
* Gomurinis šoninis vienadūžis [ʟ̆]

Ejektyviniai
Afrikatos:
* Alveolinė šoninė ejektyvinė afrikata [tɬʼ]
* Palatalinė šoninė ejektyvinė afrikata [c𝼆ʼ]
* Gomurinė šoninė ejektyvinė afrikata [k𝼄ʼ]
* Liežuvėlinė šoninė ejektyvinė afrikata [q𝼄̠ʼ]

Pučiamieji:
* Alveolinis šoninis ejektyvinis pučiamasis [ɬ’]

Spragsimieji
* Alveoliniai šoniniai spragsimieji [ᵏǁ], [ᵏǁˀ], [ᵑ̊ǁʰ] ir kt.

## Išnašos
# Keliamieji metai, prasidedantys šeštadienį

Šis kalendorius tinka kiekvieniems **keliamiesiems metams, prasidedantiems šeštadienį**.

---

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
|
```
Sausis
Pr An Tr Ke Pn Še Se
                1  2
 3  4  5  6  7  8  9
10 11 12 13 14 15 16
17 18 19 20 21 22 23
24 25 26 27 28 29 30
31
```
 |

 |

|  |
| --- |
|
```
       Vasaris
Pr An Tr Ke Pn Še Se
    1  2  3  4  5  6
 7  8  9 10 11 12 13
14 15 16 17 18 19 20
21 22 23 24 25 26 27
28 29
```
 |

 |

|  |
| --- |
|
```
        Kovas
Pr An Tr Ke Pn Še Se
       1  2  3  4  5
 6  7  8  9 10 11 12
13 14 15 16 17 18 19
20 21 22 23 24 25 26
27 28 29 30 31
```
 |

 |
|

|  |
| --- |
|
```
      Balandis
Pr An Tr Ke Pn Še Se
                1  2
 3  4  5  6  7  8  9
10 11 12 13 14 15 16
17 18 19 20 21 22 23
24 25 26 27 28 29 30
```
 |

 |

|  |
| --- |
|
```
       Gegužė
Pr An Tr Ke Pn Še Se
 1  2  3  4  5  6  7
 8  9 10 11 12 13 14
15 16 17 18 19 20 21
22 23 24 25 26 27 28
29 30 31
```
 |

 |

|  |
| --- |
|
```
      Birželis
Pr An Tr Ke Pn Še Se
          1  2  3  4
 5  6  7  8  9 10 11
12 13 14 15 16 17 18
19 20 21 22 23 24 25
26 27 28 29 30
```
 |

 |
|

|  |
| --- |
|
```
        Liepa
Pr An Tr Ke Pn Še Se
                1  2
 3  4  5  6  7  8  9
10 11 12 13 14 15 16
17 18 19 20 21 22 23
24 25 26 27 28 29 30
31
```
 |

 |

|  |
| --- |
|
```
      Rugpjūtis
Pr An Tr Ke Pn Še Se
    1  2  3  4  5  6
 7  8  9 10 11 12 13
14 15 16 17 18 19 20
21 22 23 24 25 26 27
28 29 30 31
```
 |

 |

|  |
| --- |
|
```
      Rugsėjis
Pr An Tr Ke Pn Še Se
             1  2  3
 4  5  6  7  8  9 10
11 12 13 14 15 16 17
18 19 20 21 22 23 24
25 26 27 28 29 30
```
 |

 |
|

|  |
| --- |
|
```
       Spalis
Pr An Tr Ke Pn Še Se
                   1
 2  3  4  5  6  7  8
 9 10 11 12 13 14 15
16 17 18 19 20 21 22
23 24 25 26 27 28 29
30 31
```
 |

 |

|  |
| --- |
|
```
      Lapkritis
Pr An Tr Ke Pn Še Se
       1  2  3  4  5
 6  7  8  9 10 11 12
13 14 15 16 17 18 19
20 21 22 23 24 25 26
27 28 29 30
```
 |

 |

|  |
| --- |
|
```
       Gruodis
Pr An Tr Ke Pn Še Se
             1  2  3
 4  5  6  7  8  9 10
11 12 13 14 15 16 17
18 19 20 21 22 23 24
25 26 27 28 29 30 31
```
 |

 |

| Tūkstantmetis | Šimtmetis | Metai |
| --- | --- | --- |
| **2 tūkstantmetis**: | **XIX amžius**: | 1820 | 1848 | 1876 |
| **2 tūkstantmetis**: | **XX amžius**: | 1916 | 1944 | 1972 |
| **3 tūkstantmetis**: | **XXI amžius**: | 2000 | 2028 | 2056 | 2084 |
| **3 tūkstantmetis**: | **XXII amžius**: | 2124 | 2152 | 2180 |

`Nekeliamieji metai, prasidedantys   Pr - An - Tr - Kt - Pn - Še - Sk

Keliamieji metai, prasidedantys   Pr - An - Tr - Kt - Pn - Še - Sk`