# Veiksmažodis

| **Pavyzdžiai** |
| --- |
| * Aš **esu** mokinys.
* Mes vasarą **važiuodavome** prie jūros.
* Ar **eisi** į vakarėlį?
 |

**Veiksmažodis** – kalbos dalis, kuri reiškia daikto veiksmą ar būseną ir atsako į klausimus *ką veikia?* arba *kas vyksta, darosi, atsitinka?*

Veiksmažodis dažniausiai eina tariniu. Daugumoje kalbų veiksmažodžiai yra kaitomi ir turi laiką, veikslą, nuosaką, asmenį, giminę ar skaičių.

Lietuvių kalboje pagrindinės veiksmažodžio formos: bendratis (baigiasi priesaga -ti – *eiti, bėgti, būti, nuskambėti*), esamojo laiko trečiasis asmuo ir būtojo kartinio laiko trečiasis asmuo. Pvz.: *vyti – veja – vijo*.

## Veiksmažodžių kaitymas

Veiksmažodžiai kaitomi asmenimis (bėgu, bėgi, bėga), skaičiais (bėgu, bėgame), laikais (bėgu, bėgau, bėgdavau, bėgsiu), nuosakomis (bėga, bėgtų, bėk).

### Kaitymas asmenimis ir skaičiais

Dalyje kalbų veiksmažodžiai nėra kaitomi nei asmenimis, nei skaičiais. Vienintelė dažna išimtis – veiksmažodis *būti* (angl. *to be*, vok. *sein*, lot. *esse*). Tokiu labai ribotu kaitymu pasižymi analitinės ir izoliacinės kalbos. Turtingas kaitymas asmenimis ir skaičiais būdingas fleksinėms ir agliutinacinėms kalboms.

#### Lietuvių kalba

Lietuvių kalboje veiksmažodžiai kaitomi tiek asmenimis, tiek skaičiais (vienaskaita, daugiskaita, tarmėse vartojama dviskaita).

| Asmenys | Pavyzdys | Pavyzdys |
| --- | --- | --- |
|  | Vienaskaita | Daugiskaita |
| 1 asmuo | (Aš) einu | (Mes) einame |
| 2 asmuo | (Tu) eini | (Jūs) einate |
| 3 asmuo | (Jis/ji) eina | (Jie/jos) eina |

Yra trys asmenuotės. Jos skiriamos pagal vienaskaitos trečiojo asmens galūnę.

| Pirmoji asmenuotė | Antroji asmenuotė | Trečioji asmenuotė |
| --- | --- | --- |
| -a | -i | -o |
| pieši**a** | tur**i** | mąst**o** |

* **Esamojo laiko veiksmažodžių asmenavimas**:
	+ Vienaskaita
		- Aš piešiu, sapnuoju
		- Tu pieši, sapnuoji
		- Jis, ji piešia, sapnuoja
	+ Daugiskaita
		- Mes piešiame, sapnuojame
		- Jūs piešiate, sapnuojate
		- Jie, jos piešia, sapnuoja
* **Būtojo kartinio laiko veiksmažodžių asmenavimas**
	+ Vienaskaita
		- Aš svajojau, žaidžiau
		- Tu svajojai, žaidei
	+ Daugiskaita
		- Mes svajojome, žaidėme
		- Jūs svajojote, žaidėte
		- Jie, jos svajojo, žaidė
* **Būtojo dažninio laiko veiksmažodžių asmenavimas**
	+ Vienaskaita
		- Aš megzdavau, regzdavau
		- Tu megzdavai, regzdavai
		- Jis, ji megzdavo, regzdavo
	+ Daugiskaita
		- Mes megzdavome, regzdavome
		- Jūs megzdavote, regzdavote
		- Jie, jos megzdavo, regzdavo
* **Būsimojo laiko veiksmažodžių asmenavimas**
	+ Vienaskaita
		- Aš zirsiu, grėbsiu
		- Tu zirsi, grėbsi
		- Jis, ji zirs, grėbs
	+ Daugiskaita
		- Mes zirsime, grėbsime
		- Jūs zirsite, grėbsite
		- Jie, jos zirs, grėbs

* **Neasmenuojamosios** veiksmažodžio formos:
	+ Bendratis (eiti, rašyti)
	+ Siekinys (eisiu valgytų; vartojama tarmėse)
	+ Dalyvis (einąs, einanti, ėjęs, ėjusi)
	+ Pusdalyvis (eidamas, eidama)
	+ Padalyvis (einant, ėjus)
	+ Reikiamybės dalyvis (rašytinas, rašytina)
	+ Būdinys (eite, eitinai)

#### Anglų kalba

Anglų kalboje veiksmažodžiai nėra nei asmenuojami, nei kaitomi skaičiumi, tačiau egzistuoja kelios išimtys:

* veiksmažodis *būti, to be*;
* vienaskaitos, esamojo paprastojo laiko trečiasis asmuo.

Veiksmažodžio *to be (būti)* asmenavimas esamajame laike:

| Asmenys | Pavyzdys | Pavyzdys |
| --- | --- | --- |
|  | Vienaskaita | Daugiskaita |
| 1 asmuo | am | are |
| 2 asmuo | are | are |
| 3 asmuo | is | are |

Kita išimtis (esamojo paprastojo laiko) sako, kad esamajame paprastajame laike vienaskaitos trečiajame asmenyje pridedama galūnė -s arba -es: *I do; you do; he, she, it do**es**…*.

#### Vokiečių kalba

Veiksmažodžiai vokiečių kalboje yra kaitomi ir asmenimis, ir skaičiais.

Veiksmažodžio *sein (būti)* asmenavimas esamajame laike:

| Asmenys | Pavyzdys | Pavyzdys |
| --- | --- | --- |
|  | Vienaskaita | Daugiskaita |
| 1 asmuo | bin | sind |
| 2 asmuo | bist | seid |
| 3 asmuo | ist | sind |
| Mandagumo forma | – | sind |

Dauguma kitų veiksmažodžių asmenuojami pagal galūnes.

Veiksmažodžio *lieb**en** (mylėti)* asmenavimas esamajame laike:

| Asmenys | Pavyzdys | Pavyzdys |
| --- | --- | --- |
|  | Vienaskaita | Daugiskaita |
| 1 asmuo | lieb**e** | lieb**en** |
| 2 asmuo | lieb**st** | lieb**t** |
| 3 asmuo | lieb**t** | lieb**en** |
| Mandagumo forma | – | lieb**en** |

### Kaitymas laikais

Beveik visose kalbose veiksmažodžiai yra kaitomi laikais. Laikų skaičius yra įvairus: nuo 2 iki 12 ar daugiau.

#### Lietuvių kalba

Lietuvių kalboje yra keturi vientisiniai laikai: **esamasis, būtasis kartinis, būtasis dažninis ir būsimasis**, ir aštuoni sudėtiniai: esamasis atliktinis, būtasis kartinis atliktinis, būtasis dažninis atliktinis, būsimasis atliktinis, esamasis pradėtinis, būtasis kartinis pradėtinis, būtasis dažninis pradėtinis, būsimasis pradėtinis. Vadinasi, lietuvių kalboje iš viso yra 12 laikų formų.

* Be bendraties, **esamasis ir būtasis kartinis laikai** – pagrindinės veiksmažodžio formos (eiti – eina – ėjo). Šių laikų kamienus reikia išmokti mintinai, nes jie skiriasi nuo bendraties formos.
* **Būtasis dažninis ir būsimasis laikai** – daromi iš veiksmažodžio bendraties:
	+ Būtasis dažninis – iš bendraties, nuėmus -ti, pridėjus priesagą -dav- ir asmens galūnę (eiti – eidavo, pirkti – pirkdavo).
	+ Būsimasis laikas – taip pat padaromas iš bendraties. Nuo bendraties nuimama priesaga -ti, pridedama būsimojo laiko priesaga -s- ir esamojo laiko asmens galūnė (ei-ti – ei-s-iu; turė-ti – turė-s-iu).

* Atliktiniai laikai sudaromi iš atitinkamos veiksmažodžio *būti* asmenuojamosios formos, pridedant pagrindinio veiksmažodžio dalyvio formą, pvz., veikiamoji rūšis: *esu nešęs, buvau nešęs, būdavau nešęs, būsiu nešęs*; neveikiamoji rūšis: *esu nešamas/neštas, buvau nešamas/neštas, būdavau nešamas/neštas, būsiu nešamas/neštas*.
* Pradėtiniai laikai sudaromi iš atitinkamos veiksmažodžio *būti* asmenuojamosios formos, pridedant pagrindinio veiksmažodžio veikiamosios rūšies esamojo laiko dalyvio formą, papildytą priešdėliu *be-*: *buvau beateinąs, būdavau beateinąs, būsiu beateinąs*. Esamasis pradėtinis laikas sudaromas praleidžiant veiksmažodžio *būti* numanomą esamojo laiko asmenuojamąją formą: *matau, jis keliu beateinąs*.

#### Anglų kalba

Anglų kalbos laikai skirstomi į tris aspektus: **simple, continuous ir perfect**. Kiekvienas aspektas turi tris laikus: **present, past ir future**. Jie, įvairiai maišydamiesi, sukuria dvylika laikų:

* **Simple**:
	+ Present (I am, you work, he go**es**)
	+ Past (I was, you worked, he went)
	+ Future (I’ll be, you’ll work, he’ll go)
* **Continuous**:
	+ Present (I am doing, you are working, he is going)
	+ Past (I was doing, you were working, he was going)
	+ Future (I’ll be doing, you’ll be working, he’ll be going)
* **Perfect**:
	+ Present (I’ve been, you’ve worked, he’s gone)
	+ Past (I’d been, you’d worked, he’d gone)
	+ Future (I’ll have been, you’ll have worked, he’ll have gone)
* **Perfect Continuous**:
	+ Present (I’ve been doing, you’ve been working, he’s been going)
	+ Past (I’d been doing, you’d been working, he’d been going)
	+ Future (I’ll have been doing, you’ll have been working, he’ll have been going)

## Veiksmažodžio nuosakos

Lietuvių kalboje veiksmažodis turi bent keturias nuosakas:

* **Tiesioginė** (skaito, skaitė, skaitys, skaitydavo, yra skaitęs, buvo beskaitąs) – nusako iš tikrųjų vykstantį veiksmą
* **Netiesioginė** (**atpasakojamoji**) (sako, jis skaitąs; sako, jis skaitęs; sako, jis skaitydavęs; sako, jis skaitysiąs) – rodo netiesiogiai patirtą arba abejojamą veiksmą
* **Tariamoji** (skaitytų, rašyčiau, darytų, megztų, būtų išėjęs, būtų beskaitąs) – reiškiančią galimą veiksmą, kuris vyktų, jei būtų tam tikra sąlyga
* **Liepiamoji** (eik, daryk, nešk, bėk, būk išėjęs, būk bedirbąs) – reiškiančią liepimą, raginimą

Kartais išskiriama geidžiamoji nuosaka – netiesioginis liepimas, pageidavimas trečiajam asmeniui: teeinie, teskaitai, temylie (arba temyly).

Latvių kalboje dar vartojama reikiamybės nuosaka: *Brālim jāsēj rudzi* 'broliui reikia sėti rugius'. Indoeuropiečių prokalbėje buvo vartojami konjunktyvas ir optatyvas.

## Veiksmažodžio formos

* Asmenuojamosios formos
* Bendratis
* Siekinys
* Dalyvis
* Pusdalyvis
* Reikiamybės dalyvis
* Padalyvis
* Būdinys

## Sangrąžinė veiksmažodžio forma

Sangrąžiniai veiksmažodžiai dažniausiai nusako tokį veiksmą, kuris taikomas sau pačiam (šukuojasi, prausiasi, nešasi, perkasi) bei tarpusavio veiksmą (stumdosi, varžosi, rungiasi). Jie turi sangrąžos dalelytę -si (-s). Pvz.: *prausiasi, rengiasi, pasidžiaugia*.

**Priešdėliniai** veiksmažodžiai sangrąžos dalelytę turi po priešdėlio (pasirašyti, atsiimti). **Nepriešdėliniai** – žodžio gale (juokiasi, pešasi, kelsis).

## Veiksmažodžio skyriai

1. Veiksmažodžiai gali būti **asmeniniai** (žymi asmens ar daikto veiksmą, būseną: *kalba, tyli*…) arba **beasmeniai** (nežymi jokio asmens veiksmo ir turi tik III asmens formą: *švinta, rūpi).*

2. Veiksmažodžiai gali būti **paprastieji** (*ruošia, neša') ir **sangrąžiniai** (*ruošiasi, nešasi*).*

## Veiksmažodžio skirstymas

Pagal tai, ar veiksmas priklauso nuo veikėjo valios, veikėjas yra aktyvus ar pasyvus, visus veiksmažodžius galima skirti į dvi dideles grupes:

* **Aktyvaus veiksmo veiksmažodžiai**

1. Reiškia veiksmą, orientuotą į išorinį pasaulį – juo kuriama, naikinama, kas nors pertvarkoma. Pvz.: *Kasdienybe, tu panaši į malūną: sunkūs tavo girnų akmenys mala ir sumala gražiausias svajones.*
2. Reiškia paties veikėjo veiksmą pasaulyje. Pvz: *Bėgo taku vilkai.*

* **Būsenos veiksmažodžiai**

1. Rodo kitimą, kryptingą būseną. Pvz: *Augti, tukti, bėgti* 2. Rodo nekintamą būseną. Pvz: *būti, blizgėti*

## Tranzityvumas ir veikslas

Labiausiai veiksmažodį kaip kalbos dalį apibrėžia dvi kamienui būdingos kategorijos – galėjimas-negalėjimas valdyti galininką (tranzityvumas) ir veiksmo trukmės-baigtumo priešprieša (veikslas).

* Tranzityvumas – veiksmažodžio galėjimas reikšti tiesiogiai į galininku be prielinksnio reiškiamą objektą nukreiptą veiksmą. Pvz.: *Ūkininkas*

**aria** žemę. Mokinys **skaito** knygą.

* Veikslas – veiksmažodžių savybė, kylanti iš veiksmo atlikimo būdo trukmės baigtumo atžvilgiu. Yra skiriamos dvi veikslo kategorijos:
	+ **Įvykio veikslas** – veiksmažodžiai, žymintys baigtą, galinę ribą ar rezultatą pasiekusį veiksmą. Pvz: *Perskaičiau knygą. Baigėsi žiema.*
	+ **Eigos veikslas** – veiksmažodžiai, žymintys trunkantį veiksmą. Pvz.: *Skaitau knygą. Laukiu pranešimo.*

## Išnašos

## Šaltiniai

* Karoliniškių gimnazijos mokytojo Algimanto Urbanavičiaus svetainė Archyvuota kopija 2009-06-21 iš Wayback Machine projekto.
* Lietuvių kalbos kultūra. Kompiuterinė mokymo priemonė 9-12 klasėms Archyvuota kopija 2009-04-30 iš Wayback Machine projekto.
* Lietuvių kalbos vadovėlis IX–XI klasei. Kaunas, 1976