Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Starlink

|  |
| --- |
| **Starlink** |
|  |
| **Šalis:** |  JAV |
| **Gamintojas:** |  SpaceX |
| **Tipas:** | Mažieji palydovai |
| **Masė:** | 227–260 kg |
| **Orbitos aukštis:** | Žemoji Žemės orbita, 335,9–1325 km |
| **Misijos statutas:** | Aktyvi |
| **Paleista:** | 2510 |
| **Pirmasis paleidimas:** | 2018 m. vasario 22 d. |
| **Paskutinis paleidimas:** | 2022 m. gegužės 18 d. |

Palydovų išsidėstymas erdvėje. 1584 palydovai bus išsidėstę 72 orbitinėse plokštumose (po 22 palydovus, 53° kampu).
**Starlink** – privačios JAV astronautikos bendrovės „SpaceX“ dirbtinių žemės palydovų sistemos projektas, skirtas sukurti pigų ir aukštos kokybės palydovinio interneto ryšio kanalą ir techninius siųstuvus signalams iš žemės ir orbitos priimti bei perduoti. „SpaceX“ kosminio interneto ryšio plėtros ir tyrimų organizacija įsikūrusi Redmonde prie Sietlo, Vašingtono valstijoje.

## Projekto eiga

Projektą Elon Musk įkurta bendrovė pradėjo kurti 2015 m. Projektinė dokumentacija iškelti į orbitą apie 12 tūkst. palydovų iki 2020 m. vidurio buvo parengta 2017 m. Bandomieji prototipai TINTIN sėkmingai paleisti 2018 m.

2019 m. gegužės 24 d. bendrovė „SpaceX“ paleido raketą „Falcon 9“, iškėlusią į orbitą pirmuosius 60 palydovų, sudarysiančių tinklą „Starlink“, turintį užtikrinti interneto ryšį kiekvienam pasaulio kampeliui. Kiekvienas iš šios partijos „Starlink“ palydovų svėrė po 227 kg. Bendra išskraidinto krovinio masė siekė 18,5 t ir buvo didžiausia, iki šiol iškelta „SpaceX“ raketos. 440 km aukštyje pradėti leisti palydovai, vėliau su įjungtais manevriniais varikliais užėmę savo vietas gana žemoje orbitoje – 550 km aukštyje. Palydovai skrieja šiek tiek aukščiau negu Tarptautinė kosminė stotis (TKS), bet daug žemiau negu dauguma kitų palydovų. Geostacionariųjų orbitų palydovai, kurių padėtis konkretaus taško Žemės paviršiuje atžvilgiu beveik nekinta, skrieja 36 tūkst. km aukštyje.

Iki 2022 m. gegužės 18 d. buvo paleista 46 sėkmingų misijų, kurių kiekviena į orbitą išleido po 60 mažųjų palydovų. Tuo metu iš viso orbitoje veikė 2510 palydovai.

2022 m. kovą kompanija paskelbė, kad šią paslaugą jau užsisakė 250 000 gyventojų. 2024 m. pradžioje pasaulyje šiuo internetu naudojosi 2,6 milijonai žmonių.

2024 m. balandžio 2 d. „Lietuvos geležinkeliai“ internetinį „StarLink“ ryšį pradėjo diegti savo traukiniuose.

## Konkurentai

Elon Musk bendrovė yra užsibrėžusi valdyti didelę dalį ateities kosminio interneto rinkos. Po naujausio palydovų paleidimo ji tampa viena iš šios rinkos pionierių, kartu su varžovu startuoliu „OneWeb“ 2019 m. vasarį iškėlusiu į orbitą pirmuosius šešis savo ryšių palydovus. Šiuo atžvilgiu „SpaceX“ smarkiai lenkia savo varžovės „Amazon“ vadovo Jeff Bezos sumanytą projektą „Kuiper“. Kosminio interneto projektus be minėtų trijų bendrovių taip pat vysto „Telesat“ ir „LeoSat“.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali „Starlink“ svetainė
* „Starlink“ palydovų lokacijos
# 1992 metų JAV prezidento rinkimai

|  |
| --- |
| ← 1988  1996 → |
| 1992 metų JAV prezidento rinkimai |
| 1992 m. lapkričio 3 d. (1992-11-03) |
|  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |
| Kandidatas | **Bilas Klintonas** | Džordžas H. Bušas | Ross Perot |
| Partija | Demokratai | Respublikonai | Nepriklausomas kandidatas |
| Valstija | Arkanzasas | Teksasas | Teksasas |
| Kandidatas į viceprezidentus | **Alas Goras** | Denas Kveilas | Džeimsas Stokdeilas |
| Rinkėjų kolegijos balsų | **370** | 168 | 0 |
| Laimėta valstijose | **32 + Vašingtonas**  | 18 | 0 |
| Rinkėjų balsų | **44 909 806** | 39 104 550 | 19 743 821 |
| Santykis | **43,0 %** | 37,5 % | 18,9 % |
|  |  |  |
|  |
| 1992 metų JAV prezidento rinkimų rezultatų žemėlapis. |
| **Tuometinis prezidentas**
Džordžas H. Bušas
Respublikonai

**Išrinktasis prezidentas**
Bilas Klintonas
Demokratai
 |

**1992 metų JAV prezidento rinkimuose** susikovė trys pagrindiniai kandidatai: JAV prezidento pareigas einantis JAV respublikonų partijos kandidatas Džordžas H. Bušas, demokratas Arkanzaso gubernatorius Bilas Klintonas bei nepriklausomas kandidatas - Teksaso verslininkas Rosas Perotas.

Bušas labai atitolo nuo savo konservatyvių pagrindų sulaužydamas 1988 metų rinkiminės kampanijos pažadą nedidinti mokesčių. Ekonomika patyrė nuosmukį. Bušas galėjo daugiausiai remtis savo svarbiais pasiekimais užsienio politikos srityje po to, kai sugriuvo Sovietų Sąjunga, o Artimuosiuose Rytuose po Irako sutriuškinimo Persijos įlankos kare buvo išlaikytas palyginti ramus klimatas.

Klintonas laimėjo daugumą rinkėjų balsų ir įveikė Bušą gan dideliu skirtumu rinkikų kolegijos balsavime.
# Bhrigus

**Bhrigus** (skr. भृगु = IAST: *Bhr̥gu-*) – rišis (išminčius) vedinėje ir hinduistinėje tradicijoje; vienas iš septynių didžiųjų rišių. Rigvedoje minima daugiskaitinė forma Bhrigūs – taip vadinama dieviškų būtybių, iš dangaus žmonėms gavusių ugnį ir ją puoselėjančių, klasė. Gali būti, kad Bhrigūs yra viena iš Agnio apraiškų. Tačiau kitur Rigvedoje ir vėlesnėje literatūroje Bhrigumis vadinama šventikų giminė, nustačiusi aukojimo ugniai apeigas, o šios giminės pradininku esąs rišis Bhrigus.

Pasak Aitarėja brahmanos (V.10), Bhrigus gimęs iš Pradžapačio sėklos ir išaugintas Varunos, o pasak Šatapatha brahmanos (XI.61, 1) – paties Varunos sūnus. Tuo tarpu Mahabharatoje teigiama (XII 182–192), kad jo tėvas yra Manus, kuris sūnui perdavęs visą kosminę žiniją, o šis savo ruožtu perdavęs ją žmonijai. Bhrigus turįs nepaprastą galią ir didį autoritetą – jis prakeikęs Višnų, kai šis nukirsdinęs jo žmoną Pulomą už tai, kad ji priglaudusi asurus; Višnui tekę septynis kartus atgimti tarp mirtingųjų. Pasak Padma puranos (VI 282), kadaise rišiai susiginčiję, kuris dievas esti viršiausias – šio klausimo spręsti ėmęsis Bhrigus. Jis nukeliavęs pas Šivą, bet nebuvo įleistas, nes dievas sanguliavo su savo žmona, tada kreipęsis į Brahmą, tačiau šis Bhrigui nerodė deramos pagarbos. Nukakęs pas Višnų, Bhrigus rado jį miegantį. Kad jį prabudintų, rišis pastatęs koją ant dievo krūtinės, tačiau šis neužsirūstinęs, o paglostęs Bhrigaus koją. Užtat, Bhrigus paskelbęs Višnų aukščiausiuoju dievu.

Minimas Brigaus sūnus Šukra – asurų vadas, siejamas su Veneros planeta.

Vardas siejamas su žodžiais *bhargas, bharga-* („spindesys, švytėjimas, šlovė“), *bhr̥gavāṇa-* („žėrintis, švytintis“).

## Šaltiniai
# Apskritimo ilgis

Apskritimo ilgis
Geometrijoje **apskritimo ilgis** – apskritimo perimetras. Dar gali būti apibrėžtas, kaip visas ištiesinto apskritimo iki tiesės ilgis.

Žymimas raide C, pagal lotynų kalbos žodį *circumferens*, reiškiantį „nešioti aplinkui“.

## Ryšys su π

Kai apskritimo skersmuo yra 1, jo apskritimo ilgis yra lygus WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Kai apskritimo spindulys yra 1, toks apskritimas yra vadinamas vienetiniu apskritimu, jo apskritimo ilgis yra WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Apskritimo ilgis yra susijęs su viena iš svarbiausių matematinių konstantų. Ši konstanta pi yra žymima graikiška raide WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 Pirmieji keli skaičiaus WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 skaitmenys yra 3,141592653589793… Pi apibrėžiamas kaip apskritimo perimetro WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 santykis su jo skersmeniu WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_12

Arba, dar kaip apskritimo ir dvigubo spindulio santykis. Aukščiau pateiktą formulę galima pertvarkyti ir išsireikšti apskritimo ilgį:
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_14

Matematinė konstanta π naudojama visur matematikoje, inžinerijoje ir moksle.

Traktate „*Apskritimo matavimas*“, parašytame maždaug 250 m. pr. m. e., Archimedas apskaičiuodamas įbrėžtinio ir apibrėžtojo taisyklingojo 96 kraštinių daugiakampio perimetrus parodė, kad šis WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 santykis (jis nevartojo termino π) buvo didesnis nei 310/71, bet mažesnis negu 31/7. Toks π aproksimavimo metodas buvo naudotas šimtmečius, o siekiant didesnio tikslumo buvo imami vis didesnio kraštinių skaičiaus daugiakampiai. Paskutinį kartą tokį skaičiavimą 1630 m. atliko Kristupas Grynbergeris, naudojęs 1040 kraštinių daugiakampius.

## Šaltiniai
# Farenheito skalė

Termometras, rodantis Farenheito skalės (išorinis žiedas) ir Celsijaus skalės (vidinis žiedas) laipsnius
  Šalys, kurios naudoja Farenheito laipsnius
  Šalys, kurios naudoja abi sistemas
  Šalys, kurios naudoja Celsijaus laipsnius
**Fahrenheito skalė** – nesisteminė temperatūros skalė, naudojama daugiausia anglakalbėse šalyse, ypač JK ir JAV. Skalę 1724 m. sukūrė vokiečių fizikas Gabrielis Farenheitas (1686–1736). Tai pirmoji plačiai tarptautiniu mastu paplitusi temperatūros matavimo skalė, kurią vėliau išstumė Celsijaus skalė.

## Skalė

Nuliniu temperatūros tašku 0 °F buvo pasirinkta sūrymo užšalimo temperatūra, lygi maždaug -17 °C. Paprasto vandens užšalimo temperatūra 0 °C yra lygi 32 °F. Viršutine skalės riba kaip 90 °F buvo pasirinkta optimali žmogaus kūno temperatūra – vėliau ši riba nukalibruota kaip 96 °F. Skalė nežymiai buvo tikslinama ir vėliau, o XX a. atsiradus itin tiksliai matavimo įrangai buvo pasirinkta, kad vandens užšalimo taškas paliktas kaip 32 °F, o užvirimo kaip 212 °F. Atitinkamai buvo sukalibruotas visas Farenheito skalės intervalas.

Ilgainiui Farenheito skalę išstūmė Celsijaus skalė, šiuo metu naudojama daugelyje pasaulio šalių. SI sistemos temperatūros vienetas kelvinas sutampa su Celsijaus, bet ne Farenheito laipsniu – jų tarpusavio ryšys yra 1 : 1,8 (arba 5 : 9). Žinant šį santykį ir 0–100 °C ribas, galima nesudėtingai apskaičiuoti pagrindines Farenheito laipsnių reikšmes 5 Celsijaus laipsnių žingsniais:

| Celsijaus laipsniai | Farenheito laipsniai |
| --- | --- |
| 0 °C | 32 °F |
| 5 °C | 41 °F |
| 10 °C | 50 °F |
| 15 °C | 59 °F |
| 20 °C | 68 °F |
| 25 °C | 77 °F |
| 30 °C | 86 °F |
| 35 °C | 95 °F |
| 40 °C | 104 °F |
| 45 °C | 113 °F |
| 50 °C | 122 °F |
| 55 °C | 131 °F |
| 60 °C | 140 °F |
| 65 °C | 149 °F |
| 70 °C | 158 °F |
| 75 °C | 167 °F |
| 80 °C | 176 °F |
| 85 °C | 185 °F |
| 90 °C | 194 °F |
| 95 °C | 203 °F |
| 100 °C | 212 °F |

## Šaltiniai
# Karštoji tamsioji medžiaga

**Karštoji tamsioji medžiaga** – hipotetinė tamsiosios medžiagos forma, kuri susideda iš dalelių, kurios juda ultrarealityvistiniais greičiais. Geriausias tokio apibūdinimo pavyzdys yra neutrinas.

Neutrinai turi labai mažą masę ir nedalyvauja dviejose iš keturių fundamentaliųjų sąveikos rūšių (elektromagnetinės sąveikos bei stipriosios sąveikos). Jie sąveikauja silpnosios sąveikos jėgomis, bei gravitacinėmis jėgomis.

Dėl silpnos šių jėgų prigimties, jas sunku aptikti. Yra kelios observatorijos, kurios studijuoja neutrinus. Viena iš jų: Super-Kamiokande neutrinų laboratoriją Japonijoje.

Tamsioji medžiaga yra medžiaga, kuri negali būti aptikta naudojant elektromagnetinę spinduliuotę. Tai sąlygoja paaiškinimą, kaip spiečiai ir superspiečiai formuojasi iš galaktikų po Didžiojo sprogimo. Duomenys iš galaktikos sukimosi kreivės rodo, kad apie 90% galaktikos masės nėra įskaityta.

Tai gali būti aptinkama naudojant gravitacinį efektą. Karštos tamsiosios medžiagos hipotezė negali paaiškinti, kaip atskiros galaktikos, susidarė po didžiojo sprogimo.

Mikrobangų foninės spinduliuotės matavimai, kurie buvo labai tiksliai atlikti naudojant COBE palydovą nustatė, kad greitai judančios dalelės negali sulipti dėl silpnos traukos į pradinius struktūrinius blokus.

Norint paaiškinti, retąją Visatos struktūrą, yra būtina remtis šaltosios arba karštosios tamsiosios medžiagos teorija. Karštoji tamsiosioji medžiaga šiomis dienomis yra aktuali diskusijų tema, kai apskritai kalbama apie tamsiąją medžiagą ir jos teorijas.

## Nuorodos

* August 21, 2006 - Dark Matter Observed

## Eksperimentai

* CDMS Archyvuota kopija 2000-06-19 iš Wayback Machine projekto.
* COUPP Archyvuota kopija 2008-12-25 iš Wayback Machine projekto.
* CRESST
* DAMA Archyvuota kopija 2005-11-04 iš Wayback Machine projekto.
* DEAP Archyvuota kopija 2009-04-02 iš Wayback Machine projekto.
* DRIFT Archyvuota kopija 2008-05-07 iš Wayback Machine projekto.
* EDELWEISS Archyvuota kopija 2007-11-30 iš Wayback Machine projekto.
* HDMS Archyvuota kopija 2005-12-21 iš Wayback Machine projekto.
* PICASSO
* WARP Archyvuota kopija 2009-03-31 iš Wayback Machine projekto.
* XENON
* ZEPLIN
* MAGIC telescopes
# Bangos ir dalelės dualumas

**Bangos ir dalelės dualumas** – kvantinės mechanikos koncepcija, teigianti, jog fizinei materija (kvantiniams objektams) būdingos ir bangų, ir dalelių savybės. Ji išreiškia klasikinių sąvokų – dalelės ir bangos nesugebėjimą visiškai apibūdinti kvantinių objektų elgesio.

## Šaltiniai
# Gugolpleksas

**Gugolpleksas** – natūralusis skaičius, lygus 10gugolas arba 10(10100). Šis skaičius užrašomas kaip vienetas su gugolu nulių.

1920 m. Edward Kasner devynerių metų sūnėnas Milton Sirotta sugalvojo terminą „googol“, kuris reiškia 10100, tuomet pasiūlė dar vieną terminą „googolplex“, reiškiantį „vienetas, po kurio rašomi nuliai, kol pavargsi“. Kasner nusprendė skaičių apibrėžti formaliau, nes „įvairūs žmonės pavargsta ne tuo pat metu ir niekuomet nebūtų teisinga, kad Carnera kaip matematikas pranoktų dr. Einšteiną vien dėl to, jog yra ištvermingesnis ir gali rašyti ilgiau“.

## Taip pat skaitykite

* Gugolas

## Išnašos
# Halio kometa

**Halio kometa**|  |
| Atradimas |
| Atradėjas | Edmond Halley |
| Atrastas | 1758 m. |
| Orbitos charakteristikos |
| Epocha | 2449400.5 (1994 m. vasario 17 d.) |
| Afelio nuotolis | 35,1 av |
| Perihelio nuotolis | 0,586 av |
| Didysis pusašis | 17,8 av |
| Ekscentricitetas | 0,967 |
| Orbitinis periodas | 75,32 a |
| Posvyris | 162,3° |
| Paskutinis perihelis | 1986 m. vasario 9 d. |
| Sekantis perihelis | 2061 m. liepos 28 d. |

**Halio kometa** – šviesiausia ir viena žinomiausių žinomų periodinių kometų. Pasirodo vidutiniškai kas 75–76 metus. Paskutinį kartą pasirodė 1986 m., kitą kartą danguje ji bus matoma 2061 m.

Gerai matoma plika akimi. Kaip ir kitos periodinės kometos – kurių daugumos periodas yra nuo trijų iki 20 metų – kiekvieno perihelio metu kometa praranda medžiagos dalį garuojant, dėl to kiekvieną kartą mažėja ir ryškumas.

## Istorija

Halio kometos pasirodymas 1066 m.
Pirmąkart ji paminėta 240 m. pr. m. e. Jos pasirodymą Jeruzalės istorikas J. Flavijus palaikė ženklu, kad žus miestas ir šventovė. Bet taip atsitiko tik po 70 m. Vėliau, po 1000 metų kometos pasirodymas sutapo su kautynėmis prie Heistingso, kai normandai užkariavo Angliją. 1301 m. dailininkas Džotas di Bondonė, pamatęs kometą, užfiksavo ją kaip Betliejaus žvaigždę.

Pavadinta anglų matematiko ir astronomo Edmond Halley (1656–1742), kuris dėl savo pasiekimų nustatant kometų orbitas 1720 m. buvo paskirtas karališkuoju astronomu ir Grinvičo observatorijos vadovu, vardu. XVII a. kometą stebėjo Kepleris ir Niutonas. Pastarasis įrodė, kad ji juda beveik paraboline orbita. Iki to laiko manyta, kad kometų pasirodymo prognozuoti neįmanoma, tačiau Halley 1705 m. nustatė, kad 1682 m. stebėtas dangaus kūnas buvo toks pats kaip ir ankstesni kometų pasirodymo atvejai, bei teisingai išpranašavo kometos grįžimą 1759 m. Tai 1758 m. patvirtino Johann Georg Palitzsch ir Christian Gärtner.

XX a. per perihelį kometa praskriejo 1910 ir 1986 m. 1986 m. kovo mėn. kometa buvo tiriama penkių tarpplanetinių stočių: „Giotto“ (600 km), „Vega 1“ (8890 km), „Vega 2“ (8030 km), „Sakigake“ (7 mln. km) ir „Suisei“ (151 000 km). „Vega 1“ ir „Vega 2“ perdavė į Žemę apie 1500 Halio kometos vaizdų, įskaitant pirmus kometos branduolio vaizdus.

## Išnašos
# Sutapimas

**Sutapimas** – bendrąja prasme, pastebimas kelių ar daugiau reiškinių ar aplinkybių atsitiktinis atitikimas, susiderinimas, nesant akivaizdaus priežastinio ryšio tarp jų.

Sutapimas taip pat yra loginė kategorija, kuria naudojamasi moksliniuose tyrimuose, kriminalistikoje, taip pat ir kitoje racionalioje žmonių veikloje analizuojant įvairius reiškinius bei įvykius. Sutapimas gali būti traktuojamas kaip pagrindas įvykių ar reiškinių sąryšiui. Kitaip tariant, sutapimas nėra sąryšio tarp reiškinių įrodymas, tačiau esant tarpusavyje susijusiems reiškiniams, sutapimų tikimybė didesnė.

Statistiniu požiūriu, sutapimai yra neišvengiami ir todėl nelaikomi reikšmingais. Vienas iš pavyzdžių yra *Gimtadienių paradoksas*, kuris teigia, kad 23 žmonių grupėje, tikimybė, kad dviejų žmonių gimtadieniai bus tą pačią dieną, yra didesnė nei 50 %.

Ypatingai išsiskiriančiais sutapimais neretai naudojamasi siekiant įrodyti parapsichologinius sugebėjimus ar sąmokslo teorijas. Dėl panašių priežasčių, sutapimai taip pat gali būti kuriami dirbtinai, siekiant sukurti tam tikrą įtaigą.

Matematikoje naudojama *matematinio sutapimo* sąvoka, kai skirtingų skaičiavimų galutiniai rezultatai sutampa ar skiriasi labai nežymia dalimi, pavyzdžiui, WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 yra beveik lygu 20 arba WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 , tačiau nors tokių sutapimų yra daug, jie retai panaudojami kitaip nei vien tik įdomybės.

Optikoje sutapimu vadinamas atsitiktinis dviejų ar daugiau spindulių fokusavimasis viename taške.
# Šaulio A*

Sgr A\* (centre) ir du šviesos aidai, kilę po neseniai įvykusio sprogimo (apibraukta)
Šaulio A\* juodoji skylė. Ši nuotrauka padaryta Įvykių horizonto teleskopu 2017 m., tačiau apdorota ir publikuota 2022 m. gegužės 12 d.
**Šaulio A\ (kartais trumpinama kaip **Sgr A\) – ryškus kompaktiškas astronominių radijo bangų šaltinis, radijo bangų šaltinio Šaulio A sudėtinė dalis, esanti Paukščių Tako galaktikos centre. Šaltinis yra šalia ribų tarp Šaulio ir Skorpiono žvaigždynų, apie 5,6° į pietus nuo ekliptikos, vizualiai netoli nuo Drugelio spiečiaus (M6) ir Šaulos. Šaulio A\* yra supermasyvi juodoji skylė.

Kai kurių žvaigždžių, skriejančių aplink Šaulio A\* (pvz., žvaigždės S2) stebėjimai padėjo apskaičiuoti objekto masę ir viršutines spindulio ribas. Remdamiesi masės vis tikslesnėmis spindulio ribomis, astronomai padarė išvadą, kad Šaulio A\* yra Paukščių Tako viduryje esanti supermasyvi juodoji skylė. Šaulio A\* masė atitinka maždaug 4 milijonus Saulės masių.

Reinhard Genzel ir Andrea Ghez 2020 m. buvo apdovanoti Nobelio fizikos premija už tai, kad atrado, jog Šaulio A\* yra supermasyvus kompaktiškas objektas, kuriam paaiškinti juodoji skylė yra vienintelis žinomas reiškinys.

## Šaltiniai
# Seiferto galaktika

Seiferto galaktika ESO 97-G13.
**Seiferto galaktika** – galaktika, kurios branduolio spektre stebimos stiprios emisijos linijos, rodančios, kad ten esama jonizuotų dujų. Galaktikų klasė pavadinta Karlo Seiferto vardu, kuris 1943 m. pirmasis jas pastebėjo. Seiferto galaktikos kartu su radijo ir kvazarinėmis priskiriamos aktyvių galaktikų tipui. Manoma, kad Seiferto galaktikų branduoliuose gali būti supermasyvios juodosios skylės.

## Galaktikos požymiai

Šios galaktikos dažnai yra spiralinės, turinčios mažą ir šviesų branduolį. Branduolio spektre matomos stiprios ir plačios vandenilio, helio, azoto ir deguonies emisijos linijos, kurios rodo, kad iš Seiferto galaktikos branduolio karštos dujos sklinda kelių tūkstančių kilometrų per sekundę greičiu. Šis linijų profilio išplitimas vadinamas Doplerio išplitimu.

Seiferto galaktikos stipriai spinduliuoja ir kituose diapazonuose - radijo, infraraudonajame, ultravioletiniame, Rentgeno. Spėjama, kad emisija radijo diapazone atsiranda dėl sinchrotroninės spinduliuotės čiurkšlėse. Tačiau radijo spinduliuotė iš Seiferto galaktikų nėra tokia stipri, kaip infraraudonoji, kuri susidaro dulkėms, esančioms netoli branduolio, 'perspinduliavus' kitų diapazonų spinduliuotę. Didžiausios energijos- Rentgeno spindulių - fotonai sukuriami karštame vainike apie juodąją skylę.

Skiriami du Seiferto galaktikų poklasiai- Sy1 ir Sy2. Sy1 galaktikų spektre matomos ir plačios, ir vidutinio pločio emisijos linijos, o Sy2- tik vidutinio.

## Šviesiausios Seiferto galaktikos

* NGC 1068
* NGC 4151

## Taip pat skaitykite

* Aktyvioji galaktika

## Šaltiniai
# Severnas (Anglija)

| Severnas |
| --- |
|  Severnas Šrusberyje |
| **Ilgis** | 354 km |
| **Baseino plotas** | 11 266 km² |
| **Vidutinis debitas** | 61,5 m³/s |
| **Ištakos** | Kambrijos kalnai |
| **Žiotys** | Bristolio įlanka |
| **Šalys** | Didžioji Britanija |
|  |
|  **Vikiteka** | Severnas |

**Severnas** (angl. *River Severn*, val. *Afon Hafren* – **Hafrenas**) – upė Anglijoje, ilgiausia Britų salose. Prasideda Velse, Kambrijos kalnuose. Teka į pietus per Šropširo, Vusterširo, Glosterširo grafystes. Žemupyje pasuka į pietryčius ir įteka Bristolio įlanką; sudaro Severno estuariją.

Didžiausi intakai: Aukštutinis Eivonas, Žemutinis Eivonas, Tymas, Vajus. Prie Severno įsikūrę šie miestai: Šrusberis, Vusteris, Glosteris, Bristolis.

## Išnašos
# 1435 mm vėžė

Standartinė vėžė – melsva spalva pažymėtose šalyse
Geležinkelio vėžių palyginimas
**1435 mm vėžė** (arba standartinė vėžė, europinė vėžė, taip pat Stivensono vėžė) – labiausiai paplitusi pasaulyje plačiojo geležinkelio vėžė. Ji nutiesta beveik visose Europos Sąjungos šalyse (Lietuvoje, Latvijoje, Estijoje, Airijoje, Suomijoje, Portugalijoje ir Ispanijoje labiau paplitę kitų standartų geležinkelio vėžės), taip pat JAV, Kinijoje, daugelyje kitų pasaulio valstybių. Vėžę naudojančiose šalyse dažnai vadinama *standartine vėže*, Lietuvoje – *europine vėže*. Imperinių vienetų sistemoje 1435 mm plotis atitinka 4 pėdas ir 8,5 colio, šis atstumas fiksuojamas tarp bėgio galvutės vidinių kraštinių.

1435 mm vėžė pasaulyje sudaro apie 60 proc. geležinkelių tinklo ir iš viso siekia 720 tūkst. kilometrų.

## Istorija

Geležinkelio pradininkas Džordžas Stivensonas pirmiausia įvedė 1422 mm (4 pėdų 8 colių) vėžę, kuri buvo naudojama nuo 1825 m. pirmajame Anglijos geležinkelyje. 1845 m. imta naudoti šiek tiek praplėsta – 4 pėdų 8,5 colio (1435 mm) vėžė, ilgainiui tapusi standartine daugelyje šalių.

## Lietuva

Lietuvoje didžiausią geležinkelio tinklą sudaro 1520 mm vėžė arba rusiškoji vėžė, tuo tarpu 1435 mm vėžės geležinkelis yra naudojamas susisiekimui su Lenkija ruože nuo Kauno iki Lietuvos–Lenkijos sienos. Šio ruožo ilgis 126 km.

Lietuvoje pradėtas rekonstruoti geležinkelio ruožas nuo Šeštokų iki valstybės sienos su Lenkija, siekiant nutiesti standartinės vėžės „Rail Baltica“ geležinkelį, sujungsiantį Lenkiją, Lietuvą, Latviją ir Estiją. Planuojama, kad „Rail Baltica“ nuo Lenkijos iki Mockavos bus standartinės, o nuo Mockavos iki Kauno – sugretintos (dvigubos) vėžės.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Amžiaus projektas: pirmieji maršrutai – jau šiemet (Delfi.lt)
# Gondola

Gondola
 *Kitos reikšmės – Gondola (reikšmės).*
**Gondola** – tradicinė Venecijos irklinė valtis. Šiuo metu gondolomis naudojasi tik turistai arba gyventojai vestuvių ar kitų švenčių proga.

Neatsiejama Venecijos dalis gondolos tapo nuo XI amžiaus. Grakštaus korpuso, plokščiadugnis laivelis labai tinka plaukioti siaurais kanalais, o nežymus pirmagalio išlenkimas atsveria irkluotojo jėgą ir neleidžia gondolai sukinėtis ratais. 1562 m. buvo paskelbtas nutarimas, reikalaujantis visas gondolas dažyti juodai, kad gyventojai liautųsi demonstravę savo turtingumą. Ypatingomis progomis jos puošiamos gėlėmis.

Apskaičiuota, kad XVIII a. Venecijoje buvo keli tūkstančiai gondolų, tačiau šiuo metu jų yra likę keli šimtai, iš kurių dauguma naudojamos turistų.

Gondolas vairuoja specialiai paruošti *gondolieriai*. Pagal Venecijos teisę, gondolierius turi būti gimęs Venecijoje. Tačiau šiuo metu kai kurie gondolieriai buria savo kompanijas, kuriuose dirbtų ne venecijiečiai.

Pagal Venecijos tradicijas, porelė plaukianti gondola turi pasibučiuoti po kiekvienu tiltu, kad juos suptų amžina meilė.

## Šaltiniai
# Šeštasis masinis gyvybės Žemėje nykimas

**Šeštasis masinis gyvybės Žemėje nykimas** – pasauliniu mastu masinis išmirimas – 6-asis per pastarąją pusę milijardo metų – yra didžiausias nuo tų laikų, kai prieš 66 mln. metų į Žemę atsitrenkus didžiuliam meteoritui išnyko trys ketvirtadaliai gyvybės, įskaitant dinozaurus (Kreidos-terciaro masinis rūšių išnykimas).

1900–2015 m. buvo surinkta duomenų apie 27,6 tūkst. gyvūnų rūšis. Rūšių įvairovė šiuo laikotarpiu sumažėjo beveik perpus. Tyrimas taip pat atskleidžia, kad daugiau nei 30 % stuburinių gyvūnų – žuvų, paukščių, amfibijų, roplių ir žinduolių – nyksta tiek arealų, tiek populiacijų lygmenimis. Dabar per metus išnyksta vidutiniškai po dvi stuburinių rūšis.

Labiausiai prie šios biologinės įvairovės netekties prisideda žmonijos populiacijos didėjimas bei vartotojiškoji kultūra ir su tuo susijusi pramoninė tarša. Prie to taip pat prisideda žemdirbystės ir gyvulininkystės pramonė, o tai savo ruožtu skatina buveinių nykimą. Be to, vis didesne grėsme tampa klimato kaita, invazinių rūšių paplitimas.

## Šaltiniai