Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Transvalis

|  |
| --- |
| **Zuid-Afrikaansche Republiek Pietų Afrikos respublika** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **1856-1877 1881-1902** |  |

 |
|  Vėliava |
| Location of TransvalisTransvalio teritorija apie 1890 |
| **Sostinė** | Pretorija |
| **Valdymo forma** | Respublika |
|  |
| **Istorija** |  |
|  - Sukūrimas | 1856 m., 1856 |
|  - Antrojo Būrų karo pabaiga | 1902 m. |
|  |

**Transvalis** (afr. *Transvaal*) - afrikanerių arba tiesiog **Pietų Afrikos Respublika** (arba būrų) valstybė, gyvavusi 1856-1900 m. Pietų Afrikoje. Ją afrikaneriai įkūrė bantų žemėse, į šiaurę nuo Valio upės. Piliečiais buvo laikomi tik afrikaneriai. 1877 m. Transvalį aneksavo Didžioji Britanija, bet XIX a. 9-ajame dešimtmetyje jis gavo vidaus savivaldą. Per 1899-1902 m. Transvalio ir Oranžijos karą (Būrų karas) su Didžiąja Britanija, ši Transvalį vėl aneksavo. 1910 m. Transvalis tapo jos sukurtos Pietų Afrikos Sąjungos dominijos (nuo 1961 m. Pietų Afrikos Respublikos dalimi).

## Šaltiniai
# Senieji laikai

**Senieji laikai** – istorinis laikotarpis, apimantis kultūros ir politinių įvykių raidą nuo rašytinių šaltinių atsiradimo (III tūkst. pr. m. e.) iki Viduramžių. Aprėpia senųjų civilizacijų klestėjimo laikotarpį bronzos ir geležies amžiuje.

Senovės istorija nuo maždaug 776 m. pr. m. e. (Senovės Graikijos istorijos pradžia) paprastai vadinama klasikine senove (Antika). Tai iš esmės sutampa su tradicine Romos įkūrimo data 753 m. pr. m. e.[reikalingas šaltinis]

Nors dėl senovės istorijos pabaigos datos diskutuojama, šiuo metu dauguma Vakarų istorikų Europos senovės istorijos pabaiga laiko Vakarų Romos imperijos žlugimo datą – 476 metus.

## Šaltiniai
# Italija (Romos provincija)

| Italija lot. *ITALIA* |
| --- |
|  |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **7 m. pr. m. e. – IV a.** |  →    → |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Romos imperija |
| **Administracinis centras** | Roma |
| **Regionai** | 11 |

**Italija** (lot. *ITALIA*) – Romos imperijos administracinis vienetas, apėmęs visą Apeninų pusiasalį bei teritorijas į šiaurę nuo jo. Iš esmės sutapo su dabartinės Italijos teritorija, bet valdė ir gretimas teritorijas dabartinėje Kroatijoje (Istrija), vakarų Slovėnijoje.

## Istorija

Iki 25 m. pr. m. e. Italija, kaip atskiras administracinis vienetas neegzistavo. Ją sudarė daug skirtingų tautelių ir miestų, kurie buvo palaipsniui įtraukiami į Romos politinę orbitą ir gaudavo vienokį ar kitokį statusą. Tradiciškai romėnai Italija laikė tik patį Apeninų pusiasalį nuo Kalabrijos pietuose iki Rubikono šiaurėje. Šiauriau, t. y. Po upės baseine, driekėsi keltų valdoma Cizalpinė Galija. Tačiau pamažu romanizuojant Cizalpinės Galijos gyventojus (keltus, ligūrus, venetus, retus ir kt.), jų teisės susilygino su kitų Italijos gyventojų teisėmis, todėl apie 7 m. pr. m. e. Oktavianas įjungė šią Galiją į Italijos sąvoką, suformuodamas vieną administracinį vienetą. Taip Italija prasiplėtė iki Alpių šiaurėje.

Italijos regionai
Skirtingai nei kiti Romos imperijos administraciniai vienetai, Italija buvo laikoma ne provincija, o išskirtiniu administraciniu vienetu, sudarytu iš 11 regionų (lot. *REGIO*). Šie regionai buvo:

* Regio I: Latijus ir Kampanija (*Latium et Campania*);
* Regio II: Apulija ir Kalabrija (*Apulia et Calabria*)
* Regio III: Lukanija ir Brutijus (*Lucania et Brutium*)
* Regio IV: Samnijus (*Samnium*)
* Regio V: Picenas (*Picenum*)
* Regio VI: Umbrija (*Umbria et Ager Gallicus*)
* Regio VII: Etrūrija (*Etruria*)
* Regio VIII: Emilija (*Aemilia*)
* Regio IX: Ligūrija (*Liguria*)
* Regio X: Venetija ir Histrija (*Venetia et Histria*)
* Regio XI: Transpadanija (*Transpadana*)

Italija buvo centrinė ir labiausiai klestinti Romos imperijos dalis. Joje klestėjo amatai, žemės ūkis, buvo gabenami produktai į kitas imperijos provincijas, sparčiai augo gyventojų skaičius. Nors kultūriškai Italija buvo labai mišri, čia sparčiausiai vyko romanizacija, o vietos tautos italikai, venetai, etruskai, retai, keltai, ligūrai ir kt. iki pirmųjų mūsų eros amžių jau nebekalbėjo savo kalbomis, o naudojo lotynų kalbą.

212 m., piliečių teises suteikus visiems Imperijos gyventojams ir sulyginus jų teises, Italija ėmė netekti savo reikšmės. Ją ėmė lenkti rytinės provincijos. IV a. Diakletiano administracinių reformų metu Italija kaip administracinis vienetas buvo panaikinta. Šiaurinė jos dalis (VIII–XI regionai), kartu su Retija bei Kotijaus Alpėmis sudarė Anonarinės Italijos dieceziją, o pietinė dalis (I–VII regionai kartu su Sicilija bei Korsika ir Sardinija) – Suburbikarinės Italijos dieceziją.
# Lionel Jospin

| Lionelis Žospenas pranc. *Lionel Jospin* |
| --- |
|  |
| Gimė | 1937 m. liepos 12 d. Medonas, Prancūzija |
| Mirė | 2026 m. kovo 22 d. (88 metai) Paryžius, Prancūzija |
|  |
| Veikla | ekonomistas, Prancūzijos politinis veikėjas, 1997–2002 m. ministras pirmininkas |
| Partija | 1971 m. Prancūzijos socialistų partija |
|  |
|  **Vikiteka** | Lionel Jospin |

**Lionelis Žospenas** (pranc. *Lionel Jospin*; 1937 m. liepos 12 d. – 2026 m. kovo 22 d.) – ekonomistas, Prancūzijos politinis veikėjas, 1997–2002 m. ministras pirmininkas.

## Profesinė veikla

Baigė Paryžiaus politinių studijų institutą ir Nacionalinę administravimo mokyklą. 1965–1970 m. Prancūzijos užsienio santykių ministerijos generalinis sekretorius. 1977–1993 m. Nacionalinio susirinkimo narys, 1977–1986 m. nuo Paryžiaus, 1986–1988 m. nuo Aukštutinės Garonos departamento. 1988–1992 m., mokslinių tyrimų ir technologijų, vėliau – sporto ir švietimo ministras, 1997–2002 m. ministras pirmininkas. Jo vyriausybė įvedė 35 val. darbo savaitę, pagerino sveikatos draudimą socialiai remtiniems, įteisino lyčių lygybę.

## Politinė karjera

1960 m. dalyvavo trockistinės *Komunistų internacionalistų organizacijos* veikloje. Nuo 1971 m. PS narys, 1977–1981 m. PS nacionalinis sekretorius, 1981–1988 ir 1995–1997 m. **PS** pirmasis sekretorius. 1983–1989 m. SI pirmininko pavaduotojas, nuo 1989 m. SI Garbės pirmininkas.

1995 m. dalyvavo prezidento rinkimuose, pirmame ture gavo daugiausia – 23,3 % balsų, tačiau antrame, susivienijus dešiniesiems, pralaimėjo Žakui Širakui. 2002 m. rinkimuose dar kartą bandė tapti prezidentu, tačiau pirmajame rate pralaimėjęs Ž. M. Le Penui pasitraukė iš politinės veiklos iki 2005 m., kai buvo įsijungęs į Europos Konstitucijos kampaniją, kurią prancūzai balsų dauguma ją atmetė.

## Šaltiniai
# Gini koeficientas

**Gini koeficientas** (tariamas *džini*, dar vadinamas *Gini indeksu*), – nelygybės matas, dažnai naudojamas ekonomikoje ir ekonometrijoje. Gini indeksas rodo žmonių pajamų pasiskirstymą. Šis indeksas pirmą kartą buvo apskaičiuotas italų statistiko ir sociologo Corrado Gini 1912 m. straipsnyje *Variabilità e mutabilità*.

Šalių gyventojų pajamų nelygybės indeksas (%) nuo 1992 iki 2018 m. Pagal Pasaulio banko duomenis.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   20,0–24,9  25,0–29,9  30,0–34,9 |   35,0–39,9  40,0–44,9  45,0–49,9 |   50,0–54,9  55,0–59,9  60,0–64,9 |   Nėra duomenų  |

Kai Gini koeficientas lygus nuliui, tai žymi visišką pajamų lygybę, kai visi uždirba lygiai tiek pat. Gini koeficientas lygus vienetui, arba 100 %, reiškia, kad tik vienas žmogus uždirba arba tik vienas žmogus suvartoja tai, kas pagaminama teritorijos ar šalies mastu, ir tai yra absoliuti nelygybė. Didelėms grupėms Gini indeksas, beveik lygus vienetui, praktiškai neįmanomas. Pavyzdžiui, OECD šalių Gini indeksas XXI a. pirmajame dešimtmetyje, įskaičiavus mokesčius ir lengvatas, buvo nuo 0,24 iki 0,49, kur Slovėnija turėjo žemiausią ir Čilė didžiausią Gini koeficientą. Afrikos šalys turėjo didžiausią neatskaičiavus mokesčių Gini koeficientą 2008–2009 m., kur PAR turėjo didžiausią Gini pasaulyje, lygų nuo 0,63 iki 0,7, tačiau šis skaičius nukrenta iki 0,52, kai įskaičiuojama socialinė pagalba, o atskaičius mokesčius šis rodiklis nukrenta iki 0,47. Pasaulinis Gini indeksas 2005 m. buvo nuo 0,61 iki 0,68.

Lietuvos Gini indeksas svyravo nuo 22,5 % (1988 m., Lietuva Sovietų Sąjungoje) iki 37,0 % (2004 m.), 37,2 % arba 37,4 % (2009 m. pagal Pasaulio Banką arba FRED atitinkamai) ir 37,7 % (2014 pagal Pasaulio Banką).

## Šaltiniai
# Vila Realo apskritis

| Vila Realo apskritis *Distrito de Vila Real* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0) ------ vasaros: (UTC+1) |
|  |
| **Valstybė** |  Portugalija |
| **Administracinis centras** | Vila Realas |
| **Savivaldybių skaičius** | 14 |
| **Įkūrimo data** | 1835 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 185 695 |
| **Plotas** | 4 308 km² |
| **Tankumas** (2021) | 43 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Vila Realo apskritisVikiteka |

**Vila Realo apskritis** (port. *Distrito de Vila Real*) – apskritis šiaurės Portugalijoje, Šiaurės Portugalijos regione, šiaurėje siekia Ispanijos sieną. Administracinis centras – Vila Realas.

Vila Realo apskritis yra istorinėse Traš oš Montešo ir Aukštutinio Doro provincijos žemėse.

## Didžiausios gyvenvietės

Didžiausios Vila Realo apskrities gyvenvietės (2011 m.):

* Vila Realas (29,6 tūkst. gyventojų)
* Šavešas (18,4)
* Pezo da Regva (9,5)
* Valpasošas (4,0)
* Vila Poka de Agiaras (2,5)
* Mursa (2,0)

Vila Realo apskrities savivaldybės
## Savivaldybės

Apskritis padalinta į 14 savivaldybių:

* Aližo
* Botikašas
* Šavešas
* Mezaun Frijas
* Mondin de Baštas
* Montalegrė
* Mursa
* Pezo da Regva
* Ribeira de Pena
* Sabroza
* Santa Marta de Penagiaunas
* Valpasošas
* Vila Poka de Agiaras
* Vila Realas

* Doro slėnio vynuogynai
* Mezaun Frijo miestelis
* Kraštovaizdžiai Pezo da Regvos savivaldybėje
* Montalegrė

## Šaltiniai
# Britų Gviana

|  |
| --- |
| **British Guiana Britų Gviana** |
| nebėra |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1814 – 1966** |  → |

 |
|  Vėliava |
| Location of Britų GvianaKolonija 1896 m. |
| **Sostinė** | Džordžtaunas |
| **Valdymo forma** | kolonija |
|  |
| **Era** | Imperializmas |
|  - Įkūrimas | 1814 m. |
|  - Gajanos nepriklausomybė | 1966 m. |
|  |
| **Valiuta** | Britų Vest Indijos doleris |

**Britų Gviana** (angl. *British Guiana*) – buvusi Jungtinės Karalystės kolonija Pietų Amerikos šiaurės rytuose, dabartinės Gajanos teritorijoje. Sostinė – Džordžtaunas.

Regioną pirmieji kolonizavo olandai, tačiau 1796 m. britai šias kolonijas (Esekibą, Demerarą ir Berbisą) užėmė. Nors 1802 m. jie tas kolonijas grąžino, bet vėliau vėl užėmė. 1814 m. jos oficialiai tapo Jungtinės Karalystės valdomis. Britų Gviana sudaryta 1831 m. sujungus kolonijas. Sostine paskelbtas Džordžtaunas (olandų laikais vadintas Stabruku).

Pradžioje visa kolonijos ekonomika rėmėsi cukranendrių auginimu, tačiau smukus cukraus kainoms pradėti kiti verslai – ryžių auginimas, iškasenų gavyba, medienos kirtimas. Nors XIX a. pab. rasti nemaži aukso ir deimantų telkiniai, pelningiausia iškasena tapo boksitas. Pramonė vystyta labai menkai (cukraus gamyba, alaus, miltų pramonė). Ekonomikoje dominavo britų įmonės.

1966 m. gegužės 26 d. Britų Gviana paskelbė nepriklausomybę ir tapo Gajanos Respublika.
# Glacioizostazija

**Glacioizostazija** (lot. glacies – ledas + izostazija), teritorijos, kuri yra ar buvo apledėjusi, žemės plutos vertikalieji judesiai. Atkuria hidrostatinę pusiausvyrą sutrikusią ledynams kaupiantis ir tirpstant. Sritys, išsivadavusios nuo pleistoceno ledynų pvz., Kanada, Skandinavija, kyla; kilimo greitis vietomis iki 1 m per šimtmetį. Po ledynų skydais esančios Grenlandijos, Antarktidos vidinės sritys grimzta. Glacioizostaziniai judesiai vėlyvojo ledynmečio laikotarpiu vyko ir Lietuvoje.
# Pajūrinė gvaizdė

| Armeria maritima |
| --- |
|  Pajūrinė gvaizdė (*Armeria maritima*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Gvazdikažiedžiai *( Caryophyllidae)* |
| Šeima: | Pliumbaginiai *( Plumbaginaceae)* |
| Gentis: | Gvaizdė *( Armeria)* |
| Rūšis: | Pajūrinė gvaizdė *( Armeria maritima)* |

 |

**Pajūrinė gvaizdė** (*Armeria maritima*) – pliumbaginių (*Plumbaginaceae*) šeimos, gvaizdžių (*Armeria*) genties daugiametis augalas. Auginamas visame pasaulyje darželiuose, gėlynuose. Gali augti ant uolų, pakraščių, smėlynuose. Lapai kardiški, sudaro tankų kupstą. Žydi birželio-liepos mėnesiais, ant ilgų stiebų susiformavusiais rausvais žiedynais. Augalui nužydėjus stiebai sunyksta.
# Gvazdikas

*Apie Vilniaus miesto dalį žr. Gvazdikai (Vilnius)*.

| Dianthus |
| --- |
|  Šilinis gvazdikas (*Dianthus deltoides*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Gvazdikažiedžiai *( Caryophyllidae)* |
| Šeima: | Gvazdikiniai *( Caryophyllaceae)* |
| Gentis: | Gvazdikas *( Dianthus)* |

 |

**Gvazdikas** (*Dianthus*) – gvazdikinių (*Caryophyllaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso žoliniai augalai bei krūmokšniai. Jų stiebai turi sustorėjusius bamblius. Lapai siauri, linijiški arba lancetiški. Žiedai sukrauti žiedynuose. Vaisius – vienalizdė dėžutė, kuri atsidaro 4 sąvaromis. Daugiausia daugiamečiai augalai, keletas rūšių vienmečių ir dvimečių.

Gentyje yra apie 300 rūšių. Paplitę daugiausia Europoje ir Azijoje, keleto rūšių arealas siekia Šiaurės Afriką, o viena rūšis (Dianthus repens) paplitusi arktinėje Šiaurės Amerikoje.

Lietuvoje savaime auga ir auginamos šios rūšys:

* Smiltyninis gvazdikas (*Dianthus arenarius*). Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.
* Gauruotasis gvazdikas (*Dianthus armeria*). Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.
* Šiurpinis gvazdikas (*Dianthus barbatus*)
* Borbašo gvazdikas (*Dianthus borbasii*). Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.
* Tikrasis gvazdikas (*Dianthus caryophyllus*)
* Kartūzinis gvazdikas (*Dianthus carthusianorum*)
* Kininis gvazdikas (*Dianthus chinensis*)
* Knapo gvazdikas (*Dianthus cnappii*)
* Šilinis gvazdikas (*Dianthus deltoides*)
* Žydrasis gvazdikas (*Dianthus gratianopolitanus*)
* Plunksnuotasis gvazdikas (*Dianthus plumarius*)
* Vėlyvasis gvazdikas (*Dianthus serotinus*)
* Puošnusis gvazdikas (*Dianthus superbus*). Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

## Etimologija

Žodis *gvazdìkas* – skolinys iš bltr. *гвазьдзік*, lenk. *goździk, gwoździk*; iš lenkų k. kilęs ir rus. *гвоздика*. Toliau – vertinys
iš vok. aukšt. *Näglein* ir reiškia „vinukas“ (taip dėl savo išvaizdos vadinti gvazdikėliai). Gėlė taip pavadinta todėl, kad jos kvapas primena gvazdikėlių kvapą.

* Gauruotasis gvazdikas (*Dianthus armeria*)
* Puošnusis gvazdikas (*Dianthus superbus*)
* Tikrasis gvazdikas (*Dianthus caryophyllus*)
* Kartūzinis gvazdikas (*Dianthus carthusianorum*)
* Kininis gvazdikas (*Dianthus chinensis*)
* Šilinis gvazdikas (*Dianthus deltoides*)
* Žydrasis gvazdikas (*Dianthus gratianopolitanus*)

## Šaltiniai
# The Independent

|  |
| --- |
| *The Independent* |
|  |
| Tipas | naujienų svetainė |
| Formatas | Broadsheet (1986–2003) Tabloid (2003–2016) Naujienų svetainė (nuo 2016) |
| Savininkas | Jevgenijus Lebedevas (41%) Muchamedas Abuldžadeilis (30%) Justin Byam Shaw (26%) Kiti savininkai (3%) |
| Leidėjas | Independent Digital News & Media Ltd |
| Redaktorius | Christian Broughton |
| Įsteigta | 1986 m. |
| Būstinė | Londonas, Jungtinė Karalystė |
| Svetainė | independent.co.uk |

**„The Independent“** – britų naujienų svetainė (nuo 2016 m.).

Iš pradžių „The Independent“ gyvavo *broadsheet* formatu nuo 1986 iki 2003 m., tada buvo pakeista į *tabloid* formatą. 2004 m. britų spaudos apdovanojimuose buvo išrinktas metų laikraščiu. Laikraščio populiarumas vėliau sumenko, 2015 m. laikraščių parduota 85 % mažiau nei 1990 m. Paskutinis laikraštis popieriniu formatu buvo išleistas 2016 m. kovo 26 d., nuo tada persikėlė į elektroninę erdvę.

„The Independent“ yra vertinama kaip centro kairioji žiniasklaida, artima Liberalų demokratų partijai, tad yra laikoma proeuropietiška.

## Išnašos
# Rytų Midlandsas

*Kitos reikšmės – Midlandsas (reikšmės).*
Rytų Midlandso regionas Anglijos žemėlapyje
**Rytų Midlandsas** (angl. *The East Midlands*) – vienas iš regionų vidurio Anglijoje, arba Midlandse. Yra NUTS 1 lygmenyje dėl statistinių tikslų. Regionas apima Notingamšyrą, Derbišyrą, Lesteršyrą, Rutlandą, Nortamptonšyrą ir didelę dalį Linkolnšyro.

## Geografija

Aukščiausias taškas regione yra Kinder Skauto plynaukštė Pik Distrikto nacionaliniame parke. Jos aukštis yra 636 m virš jūros lygio. Geografinis Anglijos centras yra vakarų Lesteršyre. Apie 88 % regiono užima kaimo vietovės.

Didžiausi Rytų Midlandso miestai: Notingemas, Lesteris, Derbis, Česterfildas, Keteringas, Linkolnas, Lafborou, Mensfildas ir Nortamptonas. Lestris yra didžiausias regiono miestas.
# Ruoniai vienuoliai

| Ruoniai vienuoliai |
| --- |
|  Havajiniai ruoniai vienuoliai |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai *( Mammalia)* |
| Būrys: | Plėšrieji žinduoliai *( Carnivora)* |
| Pobūris: | Ruoniniai *( Pinnipedia)* |
| Šeima: | Tikrieji ruoniai *( Phocidae)* |
| Gentis: | Ruoniai vienuoliai *( Monachus)* |

 |

**Ruoniai vienuoliai** – ruonių gentis, kuriai priklauso trys ruoninių rūšys. Tai vieninteliai tikrieji ruoniai, aptinkami tropinėse jūrose.

Dabar ruoniai vienuoliai itin reti, gentis gali netrukus visiškai išnykti. Likusios dvi rūšys (viena išnykusi) pasižymi labai ribota genetine įvairove. Šios genties rūšių fosilijos žinomos nuo pleistoceno.

Gentį sudaro trys rūšys:

* havajinis ruonis vienuolis (*Monachus schauinslandi*) – grėsmingai nykstanti
* Viduržemio jūros ruonis vienuolis, (*Monachus monachus*) – grėsmingai nykstanti
* karibinis ruonis vienuolis (*Monachus tropicalis*) – išnykusi

## Nuorodos

* The *Monachus* Guardian
* Monk Seal Foundation Archyvuota kopija 2012-11-13 iš Wayback Machine projekto.
* NOAA Monk Seal Info
# Naujausieji laikai

**Naujausieji laikai** – istorijos periodas, trunkantis nuo 1918 m. (Pirmojo pasaulinio karo pabaigos) iki šių dienų. Naujausieji laikai yra naujųjų laikų periodas vakarietiškoje istorijos periodizacijoje, susidedančioje iš antikos, viduramžių ir naujųjų laikų. Skirtingose periodizacijos schemose naujausiųjų laikų pradžia apibrėžiama skirtingai – kartais naujausiais laikais vadinamas istorijos laikotarpis, prasidedantis Prancūzijos revoliucija. Marksistinėje istoriografijoje periodo pradžia siejama su Spalio revoliucija. Laikotarpio pabaiga taip pat kartais laikoma Antrojo pasaulinio karo pabaiga, vėlesnį laikotarpį įvardinant kaip „šių laikų istoriją“.

Svarbiausi šio laikotarpio įvykiai yra Pirmasis pasaulinis karas ir po jo susidariusi pasaulio valstybių sistema bei Antrasis pasaulinis karas.

Šiuo laikotarpiu susikūrė arba atsikūrė daugelis šiuolaikinių Europos valstybių: Baltarusija, Čekija, Estija, Juodkalnija, Serbija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Makedonija, Slovakija, Slovėnija, Vengrija, Ukraina, Kosovas.
# David Silva

**David Silva**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | David Josué Jiménez Silva |
| Gimimo data | 1986 m. sausio 8 d. |
| Gimimo vieta | Argineginas, Kanarai, Ispanija |
| Ūgis | 1,70 m |
| Svoris | 74 kg |
| Pravardė | Chino |
| Klubas |
| Dabar žaidžia |  |
| **Pozicija** | saugas |
| Jaunimo klubai |
| 2003–2004 | Valencia |
| Klubinė karjera\* |
| 2004–2010 2004–2005 2005–2006 2010–2020 2020–2023 | Valencia → SD Eibar (skol.) → Celta Vigo *(skol.)* Manchester City Real Sociedad | 070 00(9) 035 00(5) 034 0(4) 309 0(60) 074 00(6) |
| Nacionalinė(s) rinktinė(s)\*\* |
| 2006–2018 |  Ispanija | 125 0(35) |
|

\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų ir įvarčių duomenys . |

**Davidas Chosuė Chimenesas Silva** (isp. *David Josué Jiménez Silva*; g. 1986 m. sausio 8 d.) – futbolininkas, buvęs Ispanijos rinktinės saugas.

## Karjera

2003 m. Davidas pradėjo treniruotis Valensijos jaunimo komadoje. Profesionalo karjerą pradėjo antros lygos klube SD Eibar, kuriam buvo paskolintas iš „Valensijos“. Kitą sezoną praktikavosi Vigo Celta klube. Po sėkmingo sezono 2006 m. grįžo į Valensiją, kurioje pakeitė išėjusį Pablo Aimar ir tapo vienu iš komndos svarbiausių žaidėjų. 2010 m. liepos 14 dieną už 24 milijonus svarų perėjo į Manchester City klubą ir pasirašė ketverių metų kontraktą su Mančesterio klubu.

## Rinktinė

2006 m. debiutavo Nacionalinėje komandoje.[reikalingas šaltinis]

Su rinktine laimėjo 2008 m. Europos futbolo čempionatą, kuriame įmušė įvartį į Rusijos rinktinės vartus pusfinalio varžybose.

## Pasiekimai

* Copa del Rey (2008 m.)
* Europos futbolo čempionatas (2008, 2012 m.)
* Pasaulio futbolo čempionatas (2010 m.)
* FA taurė (2010–11 m.)
* Premier League (2011–12 m.)

## Dalyvavimas čempionatuose

| Čempionatas | Rinktinės vieta | Sužaidė rungtynių |  | 00 | 00 | 00 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Pasaulio čempionatai** |
| Pietų Afrika 2010 | 1 vieta | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Brazilija 2014 | I etapas | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Rusija 2018 | aštuntfinalis | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| **Žemyno čempionatai** |
| Austrija-Šveicarija 2008 | 1 vieta | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Lenkija-Ukraina 2012 | 1 vieta | 6 | 2 | 0 | 0 | 0 |
| Prancūzija 2016 | aštuntfinalis | 4 | 0 | 1 | 0 | 0 |

## Išnašos

## Nuorodos

* SOCCERWAY
* Transfermarkt
# Tristanas da Kunja

| Tristanas da Kunja *Tristan da Cunha* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| (Išsamiau) | (Išsamiau) |
| (Himnas) |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0) ------ vasaros: (UTC) |
|  |
| **Valstybė** |  Jungtinė Karalystė |
| **Britų užjūrio valda** |  Šv. Elenos sala |
| **Administracinis centras** | Edinburgas (Tristanas da Kunja) |
| **Gubernatorius** | Andrew Gurr |
|  |
| **Gyventojų** (2016) | 293 |
| **Plotas** | 201 km² |
| **Tankumas** (2016) | 1,46 žm./km² |
|  |
| **Tel. kodas** | +290 |

**Tristanas da Kunja** (angl. *Tristan da Cunha*) – salų grupė Pietų Atlante, priklauso Jungtinės Karalystės Šv. Elenos kolonijai. Kaip ir Velykų sala, tai vienas atokiausių salynų pasaulyje. Išsidėstęs 2816 km nuo PAR, 3360 km nuo Pietų Amerikos. Į pietinę Gofo salą pretenduoja PAR.

## Istorija

Laikoma, kad šiaurinę Tristano da Kunjos salyno dalį 1506 m. atrado portugalas Tristanas da Kunja, tačiau salose neišsilaipino. 1731 m. salas pasiekė anglo Čarlzo Gofo ekspedicija. Pirmieji salose išsilaipino prancūzai – tai padarė fregatos *L’Heure du Berger* jūrininkai 1767 m. Pirmasis salų gyventojas buvo amerikietis iš Masačūstesto Džonas Lambertas. Jis įsikūrė 1810 m. ir išgyveno 2 metus.

1815 m. Tristano da Kunjos salas aneksavo Didžioji Britanija. Iki atidarant Sueco kanalą salos buvo strategiškai svarbus punktas jūrų kelyje tarp Europos ir Indijos vandenyno. 1906 m. išsiveržęs ugnikalnis nuniokojo salą, o gyventojai buvo evakuoti į Keiptauną.

## Geografija

Salyno žemėlapis
Tristano da Kunjos salyną sudaro:

* vienintelė nuolat gyvenama, didžiausia Tristano da Kunjos sala
* Nepasiekiamoji sala (?)
* Lakštingalų sala (?)
* Gofo arba Diego Alvareso sala
* Daug smulkių salelių ir uolų.

**Tristano da Kunijos salos** (﻿ / ﻿) plotas 98 km². Gyvena apie 300 gyventojų. Administracinis centras ir vienintelė gyvenvietė – Edinburgas. Taip pat yra kelios mokslinės bazės ir meteorologinės stotys. Aukščiausia salos vieta – Karalienės Merės kalnas (2055 m). Žiemą viršūnę dengia sniegas. Tai ugnikalnis, keliskart išsiveržęs nuo salos atradimo laikų. Krantai statūs, uolėti. Labiau įsisavinta šiaurės vakarinė dalis. Verčiamasi žvejyba, žemės ūkiu.

Klimatas vidutinių platumų, jūrinis; lietingas ir vėjuotas. Gofo saloje vidutinė mėnesio temperatūra svyruoja nuo 9 iki 14,5 °C, šiaurinėse salose – 11-17,5 °C. Per metus iškrinta kritulių nuo 2000 mm šiaurėje iki 2500 mm Gofo saloje.

Tristano da Kunjos salose nėra žinduolių (išskyrus ruonius ir žmonių atvežtas peles bei žiurkes), roplių, drugių. Dėl salų atokumo čia susidarė savita augalija ir gyvūnija. Yra endeminių paukščių. Nepasiekiamojoje saloje gyvena mažiausias neskraidantis paukštis žemėje atlantizija. Gofo, Lakštingalų ir Nepasiekiamoji salos paskelbtos gamtos draustiniais.

## Salos literatūroje

Nemažai rašytojų ir kultūros veikėjų yra salas aprašę savo kūriniuose. Vienas žymiausių autorių – prancūzų rašytojas Žiulis Vernas salas atvaizdavo romane Kapitono Granto vaikai; kitame romane – Penkiolikos metų kapitonas – jo herojai salas klaidingai palaikė esant Velykų sala.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* Istorija