Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zoologijos sodas

*Kitos reikšmės – Sodas (reikšmės).*
Kupranugariai Lietuvos zoologijos sode
**Zoologijos sodas** – vieta, kur aptvaruose laikomi ir veisiami gyvūnai viešo demonstravimo, švietimo, gamtosaugos ir (ar) mokslo tikslais.

Yra pakankamai pavyzdžių, kuomet zoologijos sodai padeda išsaugoti nykstančias ar beveik išnykusias rūšis ir grąžinti jas į įprastas gyvenamąsias vietas. Pavyzdys – Europos stumbrai, kurių kadaise buvo likę tik keli ir tie patys nelaisvėje. Taip pat išsaugoti ir baltieji oriksai (*Oryx leucoryx*), havajinės berniklės (*Branta sandvicensis*). Kai kurie zoologijos sodai tiria gyvūnus gamtoje.

## Lietuva

Lietuvoje yra šeši zoologijos sodai arba parkai. Veikia tik vienas valstybinis zoologijos sodas – tai 1938 m. Kaune įkurtas Lietuvos zoologijos sodas. Kiti penki zoosodai įkurti privataus kapitalo pagalba:

* Gamtininkų centras „Mini Zoo“ veikia Klaipėdos rajone. Įkurtas 2002 m.;
* „Žvėrinčius“. Šis privatus zoologijos sodas veikia Telšių rajone. Įkurtas 1996 m.;
* „Grūto parko“ zooparkas, atidarytas 2001 m.;
* Lietuvos jaunųjų gamtininkų centro zoologinė kolekcija Vilniuje
* Insektariumas Palangoje, įkurtas 2014 m.
* Zoopark.lt Vilniuje.

## Istorija

* Nedidelius žvėrynus savo rūmuose įrengdavo jau senovės egiptiečiai, kinai ir romėnai.
* 1462 metais Žilberas de Lanua, lankydamasis Lietuvos Didžiojoje kunigaikštystėje, pažymėjo savo dienoraštyje: „Minėtame mieste Trakuose (netoli Vilniaus) yra aptvertas parkas, kuriame laikomos įvairiausios laukinių gyvūnų rūšys, kokių tik būna miškuose ir vietiniuose medžioklės plotuose. Yra žvėrių, panašių į jaučius, vadinamų stumbrais, kiti panašūs į didelius arklius ir vadinasi asilais, o dar kiti – briedžiais; yra ir laukinių arklių, lokių, kiaulių, elnių ir įvairiausių rūšių laukinių paukščių“.
* Anglijos karaliai iki XIX amžiaus Taueryje laikė žvėris.
* Pirmasis zoologijos sodas įsteigtas XV a. Austrijoje.
* Seniausias gyvuojantis zoologijos sodas įkurtas 1752 m. Vienos priemiestyje Šėnbrune.

## Įrengimas

Seniau zoologijos sodai būdavo įrengiami veikiau žiūrovų, o ne gyvūnų patogumui. Sukurti originalų aptvarą buvo svarbiau, nei rūpintis jame esančiu gyvūnu. Dėl to kažkada respektabilūs sodai turi skirti daug lėšų narvų ir aptvarų rekonstrukcijai pagal nustatytus standartus.

Yra atvirų zoologijos sodų, primenančių miesto parką. Tipiškas pavyzdys – Hamburgo zoologijos sodas.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Lietuvos zoologijos sodas (Kaune)
* Palangos insektariumas
# Notreliniai

| Lamiaceae |
| --- |
|  Miškinė mėta (*Mentha longifolia*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Notreliažiedžiai *( Lamiidae)* |
| Šeima: | Notreliniai *( Lamiaceae)* |

 |

Geltonžiedis šalmutis
**Notreliniai**, **lūpažiedžiai** (*Lamiaceae*, *Labiatae*) – magnolijūnų (Magnoliophyta) augalų šeima. Iš viso apie 180 genčių ir 3500 rūšių.

Lietuvoje auga šių genčių augalai:

* Akenis (*Ballota*)
* Aklė (*Galeopsis*)
* Aniužė (*Elsholtzia*)
* Bazilikas (*Ocimum*)
* Berutis (*Teucrium*)
* Čiobrelis (*Thymus*)
* Dašis (*Satureja*)
* Gumbenė (*Phlomis*)
* Isopas (*Hyssopus*)
* Juodgalvė (*Prunella*)
* Kalpokė (*Scutellaria*)
* Katžolė (*Nepeta*)
* Lalemantija (*Lallemantia*)
* Levanda (*Lavandula*)
* Liaudiga (*Chaiturus*)
* Medumėlė (*Melittis*)
* Melisa (*Melissa*)
* Mėta (*Mentha*)
* Moliucelė (*Molucella*)
* Monarda (*Monarda*)
* Notra (*Stachys*)
* Notrelė (*Lamium*)
* Pūstatauris (*Physostegia*)
* Raudonėlis *(Origanum)*
* Sukatžolė (*Leonurus*)
* Šalavijas *(Salvia)*
* Šalmutis (*Lamiastrum*)
* Šantra (*Marrubium*)
* Šunmėtė (*Clinopodium*)
* Tramažolė (*Glechoma*)
* Vaisgina (*Ajuga*)
* Vilkakojė (*Lycopus*)
* Žiomenė (*Dracocephalum*)
* Žvirgždė (*Acinos*)

Į Lietuvos raudonąją knygą įrašytos šios rūšys:

* Stačioji vaisgina (*Ajuga pyramidalis*)
* Miškinė žiomenė (*Dracocephalum ruyschiana*)
* Melisalapė medumėlė (*Melittis melissophyllum*)
* Miškinė mėta (*Mentha longifolia*)
* Didžiažiedė juodgalvė (*Prunella grandiflora*)
* Pievinis šalavijas (*Salvia pratensis*)
* Iečialapė kalpokė (*Scutellaria hastifolia*)
* Stačioji notra (*Stachys recta*)
* Raudonžiedis berutis (*Teucrium scorodonia*)
# Paprastasis miežis

| Hordeum vulgare |
| --- |
|  Paprastasis miežis (*Hordeum vulgare*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Lelijažiedžiai *( Liliidae)* |
| Šeima: | Migliniai *( Poaceae)* |
| Gentis: | Miežis *( Hordeum)* |
| Rūšis: | Paprastasis miežis *( Hordeum vulgare)* |

 |

**Paprastasis miežis** (*Hordeum vulgare*) – miglinių (*Poaceae*) šeimos miežių genties augalas.

Vienametis žolinis augalas. Žiedynas – keturbriaunė ar šešiabriaunė varpa.

Paprastasis miežis (Hordeum vulgare L.) kultivuojamas nuo seno (jau daugiau nei prieš 10 000 metų) ir beveik visur dėl gero prisitaikymo prie platesnių aplinkos sąlygų svyravimų: didelio karščio (viduriniai rytai), kalnuotų ir aukštesnių vietovių (Himalajai), regionai arčiau dykumų (Etiopija, Marokas) bei kitur (Š. Amerika, Australija, Europa).

## Sudėtis

Grūduose 76 % angliavandenių, iki 15,8 % baltymų, fermentų, 9,6 % ląstelienos, mineralinių medžiagų, 3,5 % riebalų, vitaminų A, B, D, E.

## Mityba

Miežinė duona yra blogesnė, greitai žiedėja, trupa. Iš veislių, kurių grūdai yra stambūs ir baltymingi, gaminamos miežinės, perlinės kruopos.

Iš miežių grūdų gaminamas kavos pakaitalas. Nuo senų laikų tai pagrindinė alaus gamybos žaliava. Tam auginamos specialios miežių veislės, turinčios daug krakmolo ir mažai baltymų. O iš baltymingų grūdų gaminamas spiritas.

## Produkcija

Miežių laukai Lietuvoje

| Tūkstančiai tonų (2020 m.) |
| --- |
| 1 |  Rusija | 20938 |
| 2 |  Ispanija | 11465 |
| 3 |  Vokietija | 10769 |
| 4 |  Kanada | 10740 |
| 5 |  Prancūzija | 10273 |
| 6 |  Australija | 10127 |
| 7 |  Turkija | 8300 |
| 8 |  Jungtinė Karalystė | 8117 |
| 9 |  Ukraina | 7636 |
| 10 |  Argentina | 4483 |
|  |
|  |  Lietuva | 706 |

## Etimologija

Žodis *miẽžis* (arba *miežỹs*) giminiškas latv. *miezis*, prūs. *moasis* (\**māizīs*), taip pat latv. *maize* (‘duona’). Tai senas
baltiškas žodis, neaiškios kilmės. Pateikta įvairių hipotezių:

* iš baltų \**meiź-* (‘blizgėti, mirgėti’);
* iš ide. *\*mē-* (‘pjauti’, plg. → angl. *meadow* ‘pieva’);
* lyginamas su iranėnų \**maiz-* (‘sėti’);
* iš ide. *\*meiĝh-* (‘šlapintis’, plg. lt. → *mỹžti, mėžti*), esą, pirminė žodžio *miežis* reikšmė – „išmirkytų ir išbrinkusių miežių putra“;
* iš ide. *\*meik̂-* (‘maišyti’, plg. → liet. *miẽšti* ‘daryti mišinį, maišyti; raugti alų, midų’, *maišýti* ‘makaluoti; dėti draugėn’).

## Šaltiniai
# Saponinai

Solaninas - bulvinių šeimos augaluose randamas toksiškas saponinas
*Saponinai* – organinių junginių klasė, natūralūs augalų antriniai metabolitai. Tai amfipatiniai glikozidai, kurių vandeniniai tirpalai putoja. Taigi saponinai yra paviršiaus aktyviosios medžiagos.

Saponinai būdingi daugeliui augalų. Pvz., putoklio (lot. *Saponaria*) šaknys turi daug saponinų ir seniau buvo vartojamos kaip muilas. Taip pat saponinai išskirti iš kai kurių jūros organizmų.

Saponinai pasižymi karčiu skoniu, dažnai ir toksiškumu, todėl jų paskirtis augaluose – atbaidyti augalėdžius.

Medicinoje naudojami kaip adjuvantai gaminant vakcinas. Dažnai naudojami liaudies medicinoje, bet naudingumas ir galimas kenksmingumas nėra pakankamai ištirti.
# Vikšriniai

| Juncaceae |
| --- |
|  Nariuotalapis vikšris (*Juncus articulatus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Lelijažiedžiai *( Liliidae)* |
| Šeima: | Vikšriniai *( Juncaceae)* |

 |

**Vikšriniai** (*Juncaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso įvairiamžės žolės su kuokštinėmis šaknimis arba šliaužiančiu šakniastiebiu. Antžeminiai stiebai kartais sudaro retus arba tankius kerus. Pats stiebas apvalus, dažnai vagotas, apatinėje dalyje lapuotas. Lapalakščiai cilindriški, kai kurių rūšių su skersinėmis pertvaromis viduje. Žiedai gana smulkūs, sutelkti skėtiškuose arba šluotelės pavidalo žiedynuose. Vaisius – dėžutė.

Šeimoje yra apie 400 rūšių, priklausančių 8 gentims. Lietuvoje auga dviejų genčių augalai:

* Kiškiagrikis (*Luzula*)
* Vikšris (*Juncus*)

Į Lietuvos raudonąją knygą įrašyti šie vikšriniai:

* Druskinis vikšris (*Juncus gerardii*)
* Galvinis vikšris (*Juncus capitatus*)
* Pelkinis vikšris (*Juncus stygius*)
# Alstremerijiniai

| Alstroemeriaceae |
| --- |
|  Bomarėja (*Bomarea* sp.) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Lelijažiedžiai *( Liliidae)* |
| Eilė: | Lelijiečiai *( Liliales)* |
| Šeima: | Alstremerijiniai *( Alstroemeriaceae)* |

 |

**Alstremerijiniai** (*Alstroemeriaceae*) – magnolijūnų augalų šeima, priklausanti vienaskilčių augalų klasei.

Paplitę Centrinėje ir Pietų Amerikoje.

Šeimoje yra 3-4 gentys ir apie 200 rūšių.

## Gentys

* Alstremerija (*Alstroemeria*)
* *Bomarea*
* *Leontochir*: liūto letenos (*Leontochir ovallei*)
* *Schickendantzia* (kai kurie botanikai jungia į *Alstroemeria* gentį)

* *Alstroemeria revoluta*
* *Alstroemieria aurea*
* *Alstroemieria aurantiaca*
* *Bomarea cornuta*
# Vanilė (gentis)

| Vanilla |
| --- |
|  Kvapioji vanilė (*Vanilla planifolia*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Eilė: | Smidriečiai *( Asparagales)* |
| Šeima: | Gegužraibiniai *( Orchidaceae)* |
| Gentis: | Vanilė *( Vanilla)* |

 |
|  Vanilės genties augalų paplitimo arealas |

**Vanilė** (*Vanilla*) – gegužraibinių (*Ochidaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso visžalės vijoklinės orchidėjos, paplitusios nuo tropinių Amerikos sričių iki Azijos, Naujosios Gvinėjos, vakarų Afrikos tropikų.

Šiai genčiai priklauso kvapioji vanilė (*Vanilla planifolia*), kurios vaisius vartojamas kaip prieskonis (žr. vanilė).

Gentyje yra apie 110 rūšių.

## Rūšys

* Stambialapė vanilė (*Vanilla grandifolia*)
* Smulkialapė vanilė (*Vanilla parvifolia*)
* Rusvoji vanilė (*Vanilla phaeantha*)
* Kvapioji vanilė (*Vanilla planifolia*)
* Stambioji vanilė (*Vanilla pompona*)
* Argentininė vanilė (*Vanilla rojasiana*)

ir kt.

## Nuorodos
# Gluosniniai

| Salicaceae |
| --- |
|  Drebulė (*Populus tremula*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Dilenijažiedžiai *( Dilleniidae)* |
| Šeima: | Gluosniniai *( Salicaceae)* |

 |

**Gluosniniai** (*Salicaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso dvinamiai medžiai, krūmai arba krūmokšniai su paprastais pražanginiais lapais. Žiedai žirginėliuose, su pažiedėmis. Vaisius – vienalizdė dėžutė, kuri suskyla į 2-4 dalis. Sėklos smulkios, su ilgais plaukeliais, dėl to vėjas jas lengvai išplatina.

Šeimoje yra 57 gentys ir apie 700 rūšių. Lietuvoje auga dviejų genčių augalai:

* Gluosnis (*Salix*) – Lietuvoje virš 20 rūšių: blindė, žilvitis, virbis, karklas ir kt.
* Tuopa (*Populus*) – Lietuvoje daug introdukuotų rūšių ir viena savaiminė – drebulė, arba epušė (*Populus tremula*).

Gluosnių pumpurai apgaubti vienu žvynu, žirginiai statūs
Tuopų pumpurai apgaubti keletu žvynų, žirginiai nusvirę
# Rūgtiniai

| Polygonaceae |
| --- |
|  Sėjamasis grikis (*Fagopyrum esculentum*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Gvazdikažiedžiai *( Caryophyllidae)* |
| Šeima: | Rūgtiniai *( Polygonaceae)* |

 |

**Rūgtiniai** (*Polygonaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso vienmečiai ir daugiamečiai žoliniai augalai, retai krūmai. Stiebas su ryškiai pastorėjusiais bambliais. Lapai paprasti, jų pamatuose tarpusavyje suaugę prielapiai sudaro makštį (lot. *ochrea*), kuri gaubia apatinę stiebo tarpubamblio dalį. Žiedai smulkūs, dažniausiai susibūrę šluotelės, kekės ar varpos pavidalo žiedynuose. Vaisius – riešutėlis.

Šeimoje yra maistinių, dekoratyvinių, rauginių, vaistinių ir pašarinių augalų, taip pat pievų ir laukų piktžolių. Iš viso šeimoje yra apie 800 rūšių iš 45 genčių.

Lietuvoje auga šių genčių augalai:

* Gyvatžolė (*Bistorta*)
* Grikis (*Fagopyrum*). **Pav. Pelėvirkštis (*Fallopia*)
* Rabarbaras (*Rheum*)
* Reinutrė (*Reynoutria*)
* Rūgštynė (*Rumex*)
* Rūgtis (*Persicaria*)
* Takažolė (*Polygonum*)

## Gentys

* *Afrobrunnichia*
* *Antigonon*
* *Aristocapsa*
* *Atraphaxis*
* *Brunnichia*
* *Calligonum*
* *Centrostegia*
* *Chorizanthe*
* Pajūrenė (*Coccoloba*)
* *Dedeckera*
* *Dodecahema*
* *Emex*
* Pūkvija (*Eriogonum*)
* Grikis (*Fagopyrum*)
* Pelėvirkštis (*Fallopia*)
* *Gilmania*
* *Goodmania*
* *Gymnopodium*
* *Harfordia*
* *Hollisteria*
* *Knorringia*
* *Koenigia*
* *Lastarriaea*
* *Leptogonum*
* *Muconea*
* Miulenbekija (*Muehlenbeckia*)
* *Nemacaulis*
* *Neomillspaughia*
* *Oxygonum*
* *Oxyria*
* *Oxytheca*
* *Parapteropyrum*
* Rūgtis (*Persicaria*)
* *Podopterus*
* *Polygonella*
* Takažolė (*Polygonum*)
* *Pteropyrum*
* *Pterostegia*
* Rabarbaras (*Rheum*)
* Rūgštynė (*Rumex*)
* *Ruprechtia*
* *Stenogonum*
* *Symmeria*
* *Systenotheca*
* *Triplaris*
# Vaivorykštenis

| Byblis |
| --- |
|  Linažiedis vaivorykštenis (*Byblis liniflora*) |
|  Vandeninis vaivorykštenis (*Byblis aquatica*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Eilė: | Notreliečiai *( Lamiales)* |
| Šeima: | **Vaivorykšteniniai( Byblidaceae)* |
| Gentis: | Vaivorykštenis *( Byblis)* |

 |
|  Paplitimas |

**Vaivorykštenis** (*Byblis*) – vaivorykšteninių (*Byblidaceae*) šeimos vabzdžiaėdžių augalų gentis. Stiebas išskiria gleivių lašelius, kurie dėl krintančių saulės spindulių spindi visomis vaivorykštės spalvomis.

Augalai paplitę Australijoje, Papua ir Naujojoje Gvinėjoje. Auga pelkėse, užliejamose šlapynėse.

Gentyje yra 6 rūšys.

## Rūšys

* Vandeninis vaivorykštenis (*Byblis aquatica*)
* Siauralapis vaivorykštenis (*Byblis filifolia*)
* Didysis vaivorykštenis (*Byblis gigantea*)
* *Byblis lamellata*
* Linažiedis vaivorykštenis (*Byblis liniflora*)
* *Byblis rorida*

* Siauralapis vaivorykštenis (*Byblis filifolia*)
* Didysis vaivoryktenis (*Byblis gigantea*)
* Linažiedis vaivorykštenis (*Byblis liniflora*)
# Ūksmininiai

| Adoxaceae |
| --- |
|  Muskusinis ūksminas (*Adoxa moschatellina*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Erškėčiažiedžiai *( Rosidae)* |
| Šeima: | Ūksmininiai *( Adoxaceae)* |

 |

**Ūksmininiai** (*Adoxaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priskiriamos penkios gentys ir apie 150–200 rūšių.

Lietuvoje auga trijų genčių augalai:

* putinas (*Viburnum*)
* šeivamedis (*Sambucus*)
* Ūksminas (*Adoxa*)

* Muskusinio ūksmino žiedai
*
# Vergilijus

| Vergilijus |
| --- |
|  |
| Vergilijaus Biustas prie įėjimo šalia jo kriptos Neapolyje |
| Tautybė | romėnas |
|  |
| Žinomas (-a) už | Eneida |

**Publijus Vergilijus Maronas** (žinomas kaip *Vergilijus*, 70 m. pr. m. e. Italijos šiaurėje, netoli Mantujos miesto – 19 m. pr. m. e.) – žymiausias romėnų poetas.

Valstiečio sūnus Vergilijus gimė 70 m. pr. m. e. Vergilijus rašė lėtai, apgalvodamas kiekvieną eilutę ir paliko 3 kūrinius, iš kurių svarbiausias yra herojinis epas „Eneida”. Visą gyvenimą jis domėjosi graikų filosofų teorijomis ir svajojo, parašęs šią poemą, daugiau nieko nebekurti, o atsidėti filosofijai. Bet parašęs „Eneidą”, bet dar jos neišleidęs, Vergilijus išvyko į kelionę po Graikiją, kur, apžiūrėdamas vieno miesto griuvėsius, susirgo. Pargabentas į Italiją, jis 19 m. pr. m. e. mirė uoste, vos tik išneštas iš laivo.

## Kūriniai

* *Bukolikos*. „Bukolikose“ aprašomi idiliški ganyklų vaizdai, piemenų gyvenimo atspindžai.
* *Georgikos*. Šioje poemoje Vergilijus išaukštino Italijos gamtą, sunkų žemdirbio darbą, nes troško, kad atsigautų pilietinių karų nuniokota jo tėvynės žemė. Poema buvo skirta jo globėjo Cilnijaus Meceno garbei.
* *Eneida*. „Eneidoje“ Vergilijus pranašavo būsimą Romos didybę. Čia pasakojama apie Trojos karo karžygį Enėją, jo atkeliavimą į Italiją ir Romos valstybės įkūrimą.

## Šaltiniai

Vikicitatos
# Bijūniniai

| Paeoniaceae |
| --- |
|  Krūminis bijūnas (*Paeonia suffruticosa*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Vėdrynažiedžiai *( Ranunculidae)* |
| Šeima: | Bijūniniai *( Paeoniaceae)* |

 |

**Bijūniniai** (*Paeoniaceae*) – augalų šeima. Lietuvoje dar vadinami *panavijomis*, *pinavijomis*, *pivonijomis*. Pavadinimas kildinamas iš graikų k. žodžio *paeon* – gydymo dievas ir gydytojų globėjas graikų mitologijoje. Daugiamečiai žoliniai augalai, turintys sustorėjusias sultingas šaknis. Žiedai rausvi, balti arba gelsvi. Vaisius – lapavaisis.

Daugiausiai rūšių auga Centrinėje ir Rytinėje Azijoje, rečiau Pietų Europoje. Auginami kaip dekoratyviniai augalai darželiuose, parkuose.
Lietuvoje auga šios rūšys:

* Krūminis bijūnas (*Paeonia suffruticosa*). **Pav. Puikusis bijūnas (*Paeonia lactiflora*)
* Vaistinis bijūnas (*Paeonia officinalis*)
* Siauralapis bijūnas (*Paeonia tenuifolia*)
* Baltažiedis bijūnas (*Paeonia albiflora*)
* Sibirinis bijūnas (*Paeonia anomala*)

Krūminio bijūno žiedas

* Sibirinis bijūnas
# Gailiardija

| Gaillardia |
| --- |
|  Akuotuotoji gailiardija (*Gaillardia aristata*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Astražiedžiai *( Asteridae)* |
| Eilė: | Astriečiai *( Asterales)* |
| Šeima: | Astriniai *( Asteraceae)* |
| Pošeimis: | *Asteroideae* *( Asteroideae)* |
| Triba: | *Helenieae* *( Helenieae)* |
| Gentis: | Gailiardija *( Gaillardia)* Foug. |

 |

**Gailiardija** (*Gaillardia*) – sausrai atsparių astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Gentis pavadinta prancūzų botaniko Gailiardo, dirbusio Paryžiaus apylinkėse, vardu. Vienmetės ir daugiametės žolės su pražanginiais lapais. Žiedai geltoni, rudi arba dvispalviai.

Gentyje yra apie 20 rūšių, paplitusių Amerikoje.

Lietuvoje auginama kaip dekoratyvinis augalas.

* Akuotuotoji gailiardija (*Gaillardia aristata*).
* Puošnioji gailiardija (*Gaillardia pulchella*)
* Stambiagraižė gailiardija (*Gaillardia × grandiflora*)

**Sinonimai *Guentheria* Spreng.
* *Galordia* Raeusch.
* *Polypteris* Less.
* *Calonnea* Buc'hoz
* *Cercostylos* Less.
* *Othake* Raf.
* *Agassizia* A.Gray & Engelm.

* Akuotuoji gailiardija
* *Gaillardia aestivalis*
* Puošnioji gailiardija (*Gaillardia pulchella*)
* *Gaillardia* × *hybrida* „Kobold“
* Stambiagraižė gailiardija (*Gaillardia × grandiflora*) „Oranges and Lemons“

## Šaltiniai
# Vaistinis šalavijas

| Salvia officinalis |
| --- |
|  Vaistinis šalavijas (*Salvia officinalis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Notreliniai *( Lamiaceae)* |
| Gentis: | Šalavijas *( Salvia)* |
| Rūšis: | Vaistinis šalavijas *( Salvia officinalis)* |

 |

**Vaistinis šalavijas** (*Salvia officinalis*) – notrelinių (*Lamiaceae*) šeimos puskrūmis, kilęs iš Viduržemio jūros regiono.

Augalas žolinis, daugiametis, 50-100 cm aukščio. Stiebas šakotas, keturbriaunis, apačioje sumedėjęs. Lapai priešiniai, pailgi, raukšlėti, apatinė pusė pilkšvai žalia. Žydi birželio-liepos mėnesiais smulkiais, mėlynai violetiniais žiedais. Vaisiai – apvalūs, juodi riešutėliai, subręstantys rugsėjo mėnesį. Augalas dauginasi sėklomis.

Kvapnūs šalavijo lapai naudojami ruošiant žuvį, alkoholinius gėrimus, konservus, maisto koncentratus. Duoda maistui aštraus kvapo ir kartoko skonio. Dedamas į padažus, mėsos gaminius, kepsnius (ypač kiaulienos, žvėrienos, paukštienos), sriubas.

## Gydomosios savybės

Vaistinis šalavijas nuo seno daugelyje kraštų naudojamas kaip vaistinis augalas. Pasižymi kvapniu eteriniu aliejumi, besikaupiančiu daugiausia lapuose (1,3–2,5 %). Jame yra natūralaus antibiotiko salvino, lemiančio antiseptines augalo savybes. Lapų nuoviras skatina skrandžio ir kasos sekrecijos liaukų veiklą, dezinfekuoja, slopina uždegimus. Juo gydoma angina, chroniški tonzilitai, kvėpavimo ligos, burnos pažeidimai, radikulitas, osteoporozė, stomatitas, odos pažeidimai, plaukų slinkimas ir kt. Šaknų preparatai vartojami sergant reumatoidiniu artritu, mastitu, dismenorėja, limfmazgių uždegimais.

Atliekami preliminarūs *Salvia officinalis* ir *S. lavandulaefolia* ekstraktų tyrimai dėl galimo poveikio žmogaus smegenų funkcijai. Tujonas, kurio yra šalavijų ekstraktuose, gali turėti neurotoksišką poveikį.

* Požymiai
* Žiedai
* Jauni lapai

## Šaltiniai
# Reunjonas

| Reunjonas *La Réunion* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| (Išsamiau) |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+4) ------ vasaros: (UTC) |
|  |
| **Valstybė** |  Prancūzija |
| **Administracinis centras** | Sen Deni (Reunjonas) |
| **Departamentai** | 1 |
| **Oficialios kalbos** | Prancūzų |
| **Regiono tarybos prezidentas** | Huguette Bello (PLR) |
|  |
| **Gyventojų** (2022) | 868 846 |
| **Plotas** | 2 511 km² (15) |
| **Tankumas** (2022) | 346 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | RE, FR-974 |
|  |
| **Tinklalapis** | www.reunion.gouv.fr |
|  **Vikiteka** | ReunjonasVikiteka |

**Reunjonas** (pranc. *La Réunion*) – sala Indijos vandenyne, Prancūzijos užjūrio regionas. Salos skersmuo yra 50-70 km. Reunjonas yra maždaug 800 km į rytus nuo Madagaskaro ir kartu su Mauricijumi bei Rodrigeso salomis priklauso Maskarenų salų grupei, kurias 1511 m. atrado Pedro Mascarenhas. Salos sostinė – Sen Deni.

## Geografija

Reunjonas – labiausiai į vakarus nutolusi Maskarenų salų grupės sala. Reunjonas priskiriamas prie vulkaninės kilmės salų, jos aukščiausia viršūnė – centrinėje salos dalyje stūksantis daugiau nei 3 km aukščio Sniego kalnas. Salos centre gausu cirkų, upių, krioklių, tropinių miškų. Reunjono pietvakariuose dominuoja savana. Salos klimatas tropinis, pasatų.

* Žemėlapis
* Reunjono logotipas

## Nuorodos

Vikižodynas
* Oficialus turizmo puslapis Archyvuota kopija 2007-02-03 iš Wayback Machine projekto.
* Regiono tarybos tinklalapis Archyvuota kopija 2019-04-18 iš Wayback Machine projekto.
# Baltoji snieguolė

| Galanthus nivalis |
| --- |
|  Baltoji snieguolė (*Galanthus nivalis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Lelijažiedžiai *( Liliidae)* |
| Šeima: | Amariliniai *( Amaryllidaceae)* |
| Gentis: | Snieguolė *( Galanthus)* |
| Rūšis: | Baltoji snieguolė *( Galanthus nivalis)* |

 |

**Baltoji snieguolė** (*Galanthus nivalis*) – amarilinių (*Amaryllidaceae*) šeimos anksti pavasarį pražystanti darželio gėlė. Snieguolė yra kilusi iš pietinės Europos dalies (Viduržemio jūros regiono, Balkanų), bet natūralizuota praktiškai visoje Europoje.

Daugiametis, 8-20 cm aukščio augalas. Svogūnas 1 cm skersmens, su rudais lukštais; kasmet išaugina po vieną pridėtinį svogūną. Lapai linijiški, trumpesni už stiebą. Stiebas cilindriškas. Žiedai varpiški. Apdulkina vabzdžiai.

Dekoratyvinis augalas, vertinamas kaip pirmas pavasario žiedas. Turi gydomųjų savybių.

*
*
*
*