Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Cikūnai

| Cycadophyta |
| --- |
|  Paprastasis cikas (*Cycas revoluta*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Domenas: | Eukariotai *( Eukaryota)* |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Cikūnai *( Cycadophyta)* |

 |
|  Cikūnų paplitimas pasaulyje |

**Cikūnai** (*Cycadophyta*) – eukariotų (*Eukaryota*) domeno augalų (*Plantae*) karalystės skyrius. Priklauso plikasėklių induočių grupei.

## Išvaizda

Cikūnai išvaizda primena palmes. Jie turi storą nešakotą kamieną, didelius ir į smulkesnius lapelius padalintus lapus. Kai kurie cikūnai užauga iki 20 m aukščio ir užaugina 1 m ilgio kankorėžius, sveriančius iki 40 kg.

## Paplitimas

Cikūnai labiausiai buvo paplitę mezozojaus eroje. Dabar jie auga tropinio ir subtropinio klimato srityse.

Klasė Cikainiai (*Cycadopsida*)

* Eilė Cikiečiai (*Cycadales*)
	+ Šeima Cikiniai (*Cycadaceae*)
	+ Šeima Stangerijiniai (*Stangeriaceae*)
	+ Šeima Zamijiniai (*Zamiaceae*)

## Nuorodos

* Cikiniai – nuotraukos Archyvuota kopija 2007-09-27 iš Wayback Machine projekto.
# COBOL

COBOL kalbos „Hello World“ pavyzdys
**COBOL** (angl. *Common Business Oriented Language*) – programavimo kalba, sukurta 1959-1960 metais daugiausiai finansinių uždavinių sprendimui.

Kalbos specifikacija pradėta kurti 1959 metų gegužės mėnesį, patvirtinta 1960 metų sausį. Per pusę metų buvo sukurtos priemonės programavimui šia kalba, kuria parašytos programos vis dar naudojamos kai kuriose finansinėse institucijose.

Cobol kalba turėjo žymių trūkumų, palyginus su šiuolaikinėm kalbom – neturėjo lokalių kintamųjų, rekursijos, dinaminio atminties išskyrimo, struktūrinio programavimo požymių.

## Kodo pavyzdys

```
000100 IDENTIFICATION DIVISION.
000200 PROGRAM-ID.     HELLOWORLD.
000300 DATE-WRITTEN.   02/05/96        21:04.
000400*       AUTHOR    BRIAN COLLINS
000500 ENVIRONMENT DIVISION.
000600 CONFIGURATION SECTION.
000700 SOURCE-COMPUTER. RM-COBOL.
000800 OBJECT-COMPUTER. RM-COBOL.
000900
001000 DATA DIVISION.
001100 FILE SECTION.
001200
100000 PROCEDURE DIVISION.
100100
100200 MAIN-LOGIC SECTION.
100300 BEGIN.
100400     DISPLAY " " LINE 1 POSITION 1 ERASE EOS.
100500     DISPLAY "SVEIKAS, PASAULI." LINE 15 POSITION 10.
100600     STOP RUN.
100700 MAIN-LOGIC-EXIT.
100800     EXIT.
```
# PDF

**PDF** (angl. *Portable Document Format*) – atviro standarto formatas, skirtas elektroniniam dvimačiam dokumentui atvaizduoti. PDF sukurtas ir tvarkomas korporacijos „Adobe Systems“.

Į PDF failą gali būti įtraukiami tekstas kartu su jam naudojamais šriftais, vektoriniai, rastriniai ir daugialypės terpės vaizdai. PDF leidžia CMYK ir RGB spalvų paletes. Rastriniai vaizdai gali būti keliais būdais suspaudžiami.
Formatas numato dokumento elektroninį parašą.

PDF formatas plačiai naudojamas, kai norima užtikrinti, kad gavėjas matytų tokį patį vaizdą, kaip ir dokumento siuntėjas.

## Programinė įranga

Paplitusioms operacinėms sistemoms prieinami įvairių kūrėjų nemokamos bei laisvai platinamos PDF atvaizduojančios programos. (Adobe Reader, Foxit Reader, Xpdf ir kt.)

PDF kūrimui pritaikytos programos yra mažiau paplitusios.
Tai dažniau profesionaliems maketuotojams skirti įrankiai, pavyzdžiui, pdfTeX – TeX maketavimo programos versija, skirta darbui su PDF.

Mažiau patyrę vartotojai PDF kūrimui naudojasi konverteriais.
Biuro programų paketai LibreOffice bei Apache OpenOffice gali padaryti PDF failą iš bet kokio palaikomo dokumento (pvz., tekstinio dokumento ar pateikties), naujesnės versijos taip pat gali ir atverti bei keisti (redaguoti) PDF failus.

## Nuorodos

* Lietuviška „Adobe“ firmos, kuri sukūrė PDF formatą, svetainė
# Mokslinių tyrimų institutas

**Mokslinių tyrimų institutas** – mokslinių tyrimų organizacija.
Institutas vykdo mokslinius tyrimus, teikia mokslo tiriamųjų bei taikomųjų darbų paslaugas, rengia atitinkamas mokymo programas bei vykdo mokymus.

## Uždaviniai

Instituto veiklos uždaviniai:

* vykdyti mokslinius tyrimus (teorinius metodologinius ir taikomuosius),
* vykdyti mokslo populiarinimo veiklą, skleisti mokslo žinias visuomenėje, nagrinėti ir apibendrinti pasaulio mokslo laimėjimus, rūpintis jų skleidimu ir naudojimu šalyje, regione,
* leisti mokslinius žurnalus, monografijas ir kitus leidinius, organizuoti konferencijas, kongresus, simpoziumus.

## Lietuvoje

Lietuvoje mokslo institutas – įstaigos statusą turinti biudžetinė įstaiga, teikianti visuomenei naudingas mokslo paslaugas socialinės apsaugos ir darbo srities klausimais. Mokslo institutas yra juridinis asmuo; jis gali, pvz., pirkti ar kitokiais būdais įsigyti savo veiklai reikalingą turtą, jį valdyti, naudoti ir disponuoti įstatymų nustatyta tvarka.

Lietuvoje mokslo institutų steigėjai – LR ministerijos, LR Vyriausybė ar kt. Mokslo institutas yra viešasis juridinis asmuo, turintis antspaudą su Lietuvos valstybės herbu ir instituto pavadinimu, savarankišką balansą ir sąskaitų bankuose.

## Nuorodos

* Lietuvos mokslo institutai
# Kvynslandas

| Kvynslandas angl. *Queensland* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+10) ------ vasaros: (UTC) |
|  |
| **Valstybė** |  Australija |
| **Administracinis centras** | Brisbenas |
| **Įkūrimo data** | 1859 m. |
| **Gubernatorius** | Paul de Jersey |
|  |
| **Gyventojų** (2016 kovas) | 4 827 000 |
| **Plotas** | 1 852 642 km² |
| **Tankumas** (2016 kovas) | 2,61 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | AU-QLD |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Kvynslandas |

**Kvynslandas** (angl. *Queensland*, QLD) – valstija šiaurės rytų Australijoje. Pietuose ribojasi su Naujuoju Pietų Velsu, vakaruose – su Šiaurine teritorija, pietvakariuose – su Pietų Australija. Rytinė pakrantė skalaujama Koralų jūros, kurioje palei krantą driekiasi Didysis barjerinis rifas. Šiaurės vakaruose siekia Karpentarijos įlanką. Administracinis centras – Brisbenas.

Rytine valstijos dalimi driekiasi Didysis Vandenskyros kalnagūbris. Aukščiausia jo dalis pietuose. Šiaurės link kalnai palaipsniui mažėja. Pietinė Kvynslando dalis – Didysis Artezinis baseinas, pačiuose pietvakariuose pereinantis į Simpsono dykumą. Šiaurinė Kvynslando dalis yra Keip Jorko pusiasalyje, besibaigiančiame šiauriausiu Australijos Jorko kyšuliu. Centrinius Kvynslando rajonus užima dykynės ir savanos, pakrantėje – subekvatoriniai miškai. Valstijai priklauso Freizerio sala.

Didžiausi miestai:

* Brisbenas – 958,5 tūkst. gyv.
* Gold Koustas – 679,1
* Taunsvilis – 181,7
* Kernsas – 152,7
* Tuvumba – 119,1
* Makajus – 82,3

## Šaltiniai

*Noosa* paplūdimys
Kernso panorama

| Australijos valstijos ir teritorijos |  |
| --- | --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Valstijos: | Kvynslandas | Naujasis Pietų Velsas | Pietų Australija | Tasmanija | Vakarų Australija | Viktorija |
| Vidinės teritorijos: | Australijos sostinės teritorija | Džarvio įlankos teritorija | Šiaurės teritorija |
| Išorinės teritorijos: | Ašmoro ir Kartjė salos | Australijos Antarktinė teritorija | Kalėdų sala | Kokosų salos | Koralų jūros salos | Herdo ir Makdonaldo salos | Norfolko sala |

 |
# Malezija

Malezija
**Malezija** – geobotaninis regionas paremtas čia augančia flora.

## Geografija

Prie Malezijos priskiriama:

* Pietryčių Azijos dalis – Malakos pusiasalis ir visos Malajų salyno salos – Sumatros, Javos, Borneo, Sulavesio, Mažosios Sundos, Molukų, Filipinų salos.
* Australazijos dalis – Papua sala, Bismarko salynas, Aru salos.

## Augalija

Šiame regione vyrauja drėgnieji atogrąžų miškai. Augalija turi bendrų bruožų, o kilusi daugiausiai iš Azijos, bet nemaža augalų dalis, ypač pušūnų skyriui priklausančių araukarijinių ir podokarpinių šeimos yra kilusios nuo Antarktikos floros regiono.

## Taip pat skaitykite

* Biogeografija
* Ekosistema
* Ekoregionas
* Biomas
* Biologinė įvairovė
# Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai

Policiklinio aromatinio angliavandenilio struktūra
**Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai** (**Daugiacikliai aromatiniai angliavandeniliai** sutr. *DAA, PAH **arba** PAA*) – cheminiai junginiai, sudaryti iš daugelio kondensuotų aromatinių žiedų. Daugelis jų yra (arba spėjama, kad yra) kancerogenai. Paprasčiausias iš jų yra benzociklobutenas (C8H6).

## Paplitimas, savybės

Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai randami gamtoje, normaliomis sąlygomis, kambario temperatūroje tai – kietos agregatinės būsenos medžiagos. Jų aukšta lydymosi ir virimo temperatūra, žemas garų slėgis. Tam tikri jų kiekiai išsiskiria nepilno organinių medžiagų degimo ar jų pirolizės metu.

### Cheminės savybės

Šie junginiai gana blogai tirpsta vandenyje – hidrofobiški. Jų tirpumas mažėja, didėjant molekulinei masei, t. y. kondensuotų aromatinių žiedų skaičiui. Tačiau šie junginiai labai gerai tirpsta organiniuose tirpikliuose, riebaluose – yra lipofiliški.

Policiklinių aromatinių angliavandenilių junginiai chemiškai yra gana inertiški. Atsižvelgiant į poveikį aplinkai, svarbiausios cheminės reakcijos yra hotodekompozicija bei reakcijos su azoto oksidais, azoto rūgštimi, sieros oksidais, sieros rūgštimi, ozonu ir hidroksilo radikalais.

## Pavyzdžiai

Toliau minimi junginiai priskiriami prie policiklinių aromatinių angliavandenilių:

* Acenaftilenas
* Acenaftenas
* Antantrenas
* Antracenas
* Benz[a]antracenas
* Benzo[a]fluorenas
* Benzo[a]fluorenas
* Benzo[b]fluorenas
* Benzo[b]fluorantenas
* Benzo[ghi]fluorantenas
* Benzo[j]fluorantenas
* Benzo[k]fluorantenas
* Benzo[ghi]perilenas
* Benzo[c]fenantrenas
* Benzo[a]pirenas
* Benzo[e]pirenas
* Krizenas
* Koronenas
* Ciklopenta[cd]pirenas
* Dibenz[a, h]anthracene
* Dibenzo[a, e]pirenas
* Dibenzo[a, h]pirenas
* Dibenzo[a, i]pyrene
* Dibenzo[a, l]pirenas
* Fluorantenas
* Fluorenas
* Indeno[1,2,3-cd]pirenas
* 5-Metilkrizenas
* 1-Metilfenantrenas
* Naftalenas
* Perilenas
* Fenantrenas
* Pirenas
* Trifenilenas
# Buksmediniai

| Buxaceae |
| --- |
|  Paprastasis buksmedis (*Buxus sempervirens*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Hamameliažiedžiai *( Hamamelididae)* |
| Šeima: | Buksmediniai *( Buxaceae)* |

 |

**Buksmediniai** (*Buxaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso visada žaliuojantieji medžiai arba krūmai. Lapai priešiniai arba pražanginiai, paprasti, lygiais kraštais. Žiedai sutelkti galvutės arba varpos pavidalo žiedynuose, kurie būna ūglių pažastyse arba viršūnėse. Vaisius – dėžutė arba kaulavaisis.

Šeimoje yra 5 gentys, 70 rūšių. Lietuvoje auga buksmedžio (*Buxus*) gentis ir viena jos rūšis – paprastasis buksmedis (*Buxus sempervirens*).

## Gentys

* Buksmedis (*Buxus*)
* Pachisandra (*Pachysandra*)
* *Sarcococca*
* *Styloceras*
# Santaliečiai

| Santalales |
| --- |
|  Linlapis (*Thesium pyrenaicum*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai *( Magnoliopsida)* |
| Eilė: | Santaliečiai *( Santalales)* |

 |

**Santaliečiai** (*Santalales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Paplitimas

Plačiai išplitę visame pasaulyje, išskyrus šalto klimato sritis. Daugiausia šios eilės rūšių yra tropikuose.

## Aprašymas

Tai medingi augalai: dažniausiai krūmai, rečiau medžiai arba lianos; taip pat yra ir parazitinių žolinių rūšių.

## Sistematika

Santaliečių augalų šeimos pagal **Cronquist** sistemą

* *Balanophoraceae*
* *Dipentodontaceae*
* *Eremolepidaceae*
* *Loranthaceae*
* *Medusandraceae*
* *Misodendraceae*
* *Olacaceae*
* *Opiliaceae*
* Santaliniai (*Santalaceae*)
* Amaliniai (*Viscaceae*)