Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Juostinis laikas

Juostinio laiko vaizdavimas pasaulio žemėlapyje
**Juostinis laikas** - laikas, būdingas tai pačiai laiko juostai. Buvo įvestas norint išvengti skirtingų vietinių laikų tarp artimų vietovių. Tuo pačiu, jis neleido per daug nutolti nuo vietinio laiko. Iki XIX a. pabaigos buvo naudojamasi vietiniais laikais. Juostinis laikas įvestas 1884 metais Vašingtono tarptautinės konferencijos metu.

Kiekviena vietovė, nesanti viename dienovidinyje turi skirtingą laiką, o vietovės, esančios viename dienovidinyje turi tą patį juostinį laiką, pvz.: Lietuvos rytiniai ir vakariniai laikai skiriasi 23m, tačiau šiose vietovėse laikas sutampa.

## Laiko skaičiavimas

Juostinis laiko skaičiavimo būdas pagrįstas sutartiniu Žemės rutulio paviršiaus dalijimu į 24 valandines juostas Centriniai juostų dienovidiniai vienas nuo kito nutolę tiksliai per 15° arba 1h, juostų ribos išilgai dienovidinių eina negyvenamose vietose (vandenynuose, jūrose, dykumose) o sausumoje jos vedamos palei valstybių sienas, dideles upes. Valandinių juostų centrinių dienovidinių geografinės ilgumos atitinka sveikąjį valandų skaičių, o ta juosta, kurios centru eina Grinvičo dienovidinis, laikoma **pagrindine(nuline)**.

Priimta, jog visoje tam tikros valandinės juostos teritorijoje laikas yra vienodas ir lygus pasaulinio koordinuoto laiko UTC ir juostinės pataisos, priklausančios nuo juostos padėties, sumai:

ZT= UTC + nh.

Čia n- valandinės juostos eilės numeris, skaičiuojant jas nuo nulinės juostos (n=0) rytų kryptimi. Nulinės valandinės juostos juostinis laikas atitinka pasaulinį koordinuotąjį laiką UTC. Prie šio laiko pridėjus 1h, gaunamas pirmosios valandinės juostos juostinis laikas, pridėjus 2h- antrosios juostos laikas. Didžioji dalis Lietuvos teritorijos (išskyrus vakarinį pakraštį, priklauso antrajai juostai (UTC+2).

Galima sakyti, kad Žemės rytų pusrutulyje juostinis laikas lenkia UTC laiką n valandomis, o vakarų pusrutulyje atsilieka 24-n valandomis, pvz.: JAV rytinėje pakrantėje juostinis laikas atsilieka nuo UTC 5 val. (UTC-5), o vakarinėje pakrantėje - 8 val. (UTC-8).
# Hebrajų kalendorius

| Hebrajų kalendorius |
| --- |
|  |
|  Izraelis |
| Pradėtas naudoti | II tūkst. pr. m. e. |
| **Svarbesnės reformos** | 1178 m. |
|  |
| Tipas | Saulės-Mėnulio |
| Dienų metuose | 354-385 |
| **Mėnuo prasideda** | jaunatis |
| Mėnesių metuose | 12-13 |
| **Keliamasis mėnuo** | Adaras I |
| **Metono ciklas** | 3, 6, 8, 11, 14, 17, 19/19 |
| **Dienų skaičius savaitėje** | 7 |
| Datos pagal Grigaliaus kalendorių |
| Metų pradžia | rugsėjo 5-spalio 5 |
| Naudojamos eros |
| Nuo pasaulio pradžios (A.M.) (Pasaulio sukūrimas) | 3761 m. pr. m. e. (dabar: **5786 m.**) |
|  |

**Hebrajų kalendorius**, **žydų kalendorius** (hebr. ‏הלוח העברי‏‎ ~ ha-lu’ach ha-iwri) – mėnulio-saulės kalendorius. Mėnesiai kaip ir paprastame mėnulio kalendoriuje yra suderinti su mėnulio fazėmis, tačiau yra ir keliamųjų metų taisyklė, pagal kurią kalendorius suderinamas ir su saulės metais. Naudojamas judaizme nustatyti žydų švenčių datas. Kartu su Grigaliaus kalendoriumi tai yra oficialus Izraelio kalendorius.

## Savaitės dienos

Hebrajų kalendoriuje savaitę sudaro septynios dienos:

1. Yom Rishon – hebr. ‏יום ראשון‏‎ = „pirmoji diena“ (sekmadienis)
2. Yom Sheni – hebr. ‏יום שני‏‎ = „antroji diena“ (pirmadienis)
3. Yom Shlishi – hebr. ‏יום שלישי‏‎ = „trečioji diena“ (antradienis)
4. Yom Reviʻi – hebr. ‏יום רביעי‏‎ = „ketvirtoji diena“ (trečiadienis)
5. Yom Chamishi – hebr. ‏יום חמישי‏‎ = „penktoji diena“ (ketvirtadienis)
6. Yom Shishi – hebr. ‏יום ששי‏‎ = „šeštoji diena“ (penktadienis)
7. Yom Shabbat – hebr. ‏יום שבת‏‎, *Šabatas*) = „Šabato diena/poilsio diena“ (šeštadienis)
# Vidurdienis

Laikrodis Birmingame, rodantis vidurdienį
**Vidurdienis** (arba vidudienis) – paros metas, kai Saulė danguje pasiekia aukščiausią tašką (kulminacijos akimirka). Juostinio laiko vidurdienis yra valandinės juostos vidurinio dienovidinio vidutinis vidurdienis.

Iki 1924 m. vidutinis vidurdienis buvo laikomas astronominės paros pradžia.

## Šaltiniai
# Žvaigždinis laikas

**Žvaigždinis laikas** – laiko matavimo skalė, kurios pagrindą sudaro **žvaigždinė para**. Tai laiko tarpas tarp dviejų gretimų vienavardžių pavasario lygiadienio taško kulminacijų tame pačiame geografiniame dienovidinyje. Žvaigždinis laikas skaitmenine verte yra lygus rektascensijai šviesulio, kuris tuo momentu yra viršutinėje kulminacijoje.

Žvaigždinė para Žemėje trunka 23 valandas, 56 minutes ir 4,1 sekundę – ji yra beveik 4 minutėmis trumpesnė už vidutinę Saulės parą, trunkančią 24 valandas (Saulės para – yra laiko tarpas tarp dviejų vienavardžių Saulės centro kulminacijų tame pačiame geografiniame dienovidinyje).
# Atogrąžos

Atogrąžų zona, išryškinta raudonai
**Atogrąžos, tropikai** – Žemės rutulio teritorija tarp šiaurės ir pietų platumų (atogrąžų), kuriose Saulė pasiekia zenitą bent kartą per metus – saulėgrįžų dieną: šiaurės atogrąžoje – vasaros saulėgrįžos dieną (birželio 21-22 d.), pietų atogrąžoje – žiemos saulėgrįžos dieną (gruodžio 21-22 d.). Atogrąžų platuma lygi kampui tarp Žemės pusiaujo ir jos orbitos plokštumos. Šis kampas dėl Žemės sukimosi ašies precesijos 25 725 metų periodu kinta nuo 21°30 iki 24°30. Dabar šis kampas lygus 23°26. Šiaurės atogrąža vadinama Vėžio, pietų atogrąža – Ožiaragio atogrąža. Jas taip pavadino senovės graikų astronomai, kadangi per vasaros ir žiemos saulėgrįžas Saulė būdavo atitinkamai Vėžio ir Ožiaragio žvaigždynuose (dabar dėl Žemės sukimosi ašies precesijos būna atitinkamai Dvynių ir Šaulio žvaigždynuose).

Atogrąžų sričiai būdingas atogrąžų klimatas, pasireiškiantis aukštomis oro temperatūromis. Tropikams būdingos gamtinės zonos yra dykumos, savanos, drėgnieji tropikų miškai, musoniniai miškai.

## Šaltiniai