Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Binarinė nomenklatūra

Karlas Linėjus (1707–1778), švedų botanikas, šiuolaikinės binarinės nomenklatūros sukūrėjas.
**Binarinė nomenklatūra** (lot. *binarius* – dvigubas + nomenclāre – duoti vardą) – augalų ir gyvūnų vardynas, kur kiekvienos rūšies pavadinimas yra sudarytas iš genties (rašomo didžiąja raide) ir rūšies vardo (rašomo mažąja raide), kuris užrašomas lotynų kalba. Šią sistemą pasiūlė švedų biologas Karlas Linėjus (1707–1778).

Toks pavadinimas vadinamas **binomu**.

Pavyzdžiui, juodosios ir pilkosios žiurkės yra vienos genties, bet skirtingų rūšių. Šių dviejų rūšių vardai turi bendrą pirmą (genties) vardą – *Rattus*, bet skirtingus rūšies vardus – *R. rattus* (juodoji žiurkė) ir *R. norvegicus* (pilkoji žiurkė).

Tas pats pavadinimas vartojamas visame pasaulyje, visomis kalbomis, išvengiant vertimų sunkumų. Tačiau toks pavadinimas ne visada yra stabilus. Pavyzdžiui, marmurinis auksavabalis gali būti ir *Protaetia lugubris*, ir *Potosia lugubris*, ir *Liocola marmorata*. Pasitaiko, kad duodami net du tokie patys pavadinimai skirtingoms rūšims. Pavyzdžiui, pavadinimas *Agonum obscurum* gali reikšti tiek vabalą žygį *Agonum viduum*, tiek vabalą žygį *Oxypselaphus obscurus*. Siekiant išvengti tokių nesusipratimų, prie pavadinimo dažnai prirašoma ir autoriaus, kuris davė pavadinimą, pavardė ir data.

Pavyzdžiui:

*Agonum obscurum* (Herbst, 1784) yra sinonimas *Oxypselaphus obscurus* (Herbst, 1784)
*Agonum obscurum* (Paykull, 1790) yra sinonimas *Agonum viduum* (Panzer, 1797)
# Svogūnas (organas)

**Svogūnas** – trumpas, vertikalus sustorėjęs požeminis stiebas, kurio ūglio ašis itin sutrumpėjusi. Ant jo išauga mėsingi žvynai, sudaryti iš pakitusio lapo pagrindo arba apatinių lapų.

Pumpurus apsupusiuose sultinguose lapuose kaupiamos maisto medžiagos. Paviršiuje yra kelių sluoksnių odelė – lukštas.

## Šaltiniai
# Žiedynas

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |
| Kekė | Varpa | Paprastasis skėtis | Galvutė |

**Žiedynas** – ant augalo ūglio, stiebo ar šakų viršūnėje susitelkusių žiedų grupė. Žiedyną sudaro žiedai, žiedkočiai ir įvairiai pakitę lapai – pažiedės, skraistlapiai, papėdlapiai ir kita.

## Skirstymas

Žiedynų būna įvairaus pavidalo.

* **Viršūniniai žiedynai** – žiedynai, kurie išauga žolinių augalų stiebo viršūnėje, o sumedėjusių augalų – ūglių viršūnėse.
* **Šoniniai žiedynai** – lapų pažastyse išaugę žiedynai. Kai kurie augalai (kiaulpienė, gyslotis, raktažolė) išaugina belapį stiebą, kurio viršūnėje yra susitelkęs žiedynas. Toks stiebas vadinamas **žiedynkočiu**, o jo praplatėjęs viršus su daug žiedų vadinamas **žiedynsosčiu**.

Žiedynai pagal formą skirstomi į paprastuosius ir sudėtinius:

* **Paprastieji** žiedynai yra susitelkę stiebo arba jo šakų viršūnėje ir ant žiedyno ašies išaugę pavieniai žiedai.
* **Sudėtinių** – pagrindinė ašis šakojasi ir ant šakų išauga po keletą žiedų.

Pagal augimo būdą žiedynai skirstomi į du tipus raceminiai ir ciminiai žiedynai:

* **Raceminių** žiedynų pagrindinė ašis ilgą laiką nesustoja augusi ir jos viršuje formuojasi vis nauji žiedai, o žemutinieji žiedai yra seniausi.
* **Ciminių** žiedynų pagrindinė ašis anksti nustoja augti ir pirmasis išsiskleidžia viršūninis žiedas. Toliau nauji žiedai susidaro ant šoninių šakelių.

**Paprastieji žiedynai** skirstomi į šias grupes:

* Kekė – ant žiedyno ašies išsidėstę pavieniai žiedai yra kotuoti (kopūstas, pakalnutė, serbentas).
* Varpa – žiedyno ašis standi, jos viršūnė su pavieniais bekočiais žiedais (gyslotis, viksvos, rūgtis).

|  |  |
| --- | --- |
| Burbuolė | Kankorėžėlis |
| Žirginys |

* Žirginys – labai panašus į varpą, tik su svyrančia ašimi žiedynas, būdingas lazdyno, alksnio ir beržo kuokeliniams žiedams. Pagrindinė ašis augalams žydint būna nulinkusi, todėl lengvai siūbuojant išbarstomos žiedadulkės.
* Burbuolė – žiedyno ašis stora ir mėsinga su bekočiais žiedais (ajeras, žinginys).
* Kankorėžėlis – žiedyno ašis sumedėjusi, su bekočiais žiedais (alksnis).
* Paprastasis skėtis – žiedynkočio viršūnėje vienoje plokštumoje išauga daug ilgakočių žiedų (raktažolė, ugniažolė).
* Galvutė – žiedyno ašis trumpa, jos viršūnėje daug trumpakočių arba bekočių žiedų (dobilas).
* Graižas – žiedyno ašis su labai daug smulkių žiedų, kurių pakraštiniai skiriasi nuo žiedyno viduryje esančių žiedų.

**Sudėtiniai žiedynai** skirstomi į šias grupes:

* Sudėtinė kekė (pvz., alyvos žiedynas).
* Sudėtinė varpa. Prie žiedyno pagrindinės ašies prisitvirtinusios trumpesnės varputės su 2-3 bekočiais žiedais. Tokius žiedynus turi kviečiai, miežiai, rugiai, svidrės, varpučiai.
* Sudėtinis skėtis. Šie žiedynai būdingi salieriniams augalams.
* Šluotelė – būdinga daugeliui miglinių augalų: avižai, smilgoms, lendrūnams.

* Kekė
* Varpa
* Burbuolė
* Žirginys
* Šluotelė
* Skydelis
* Skėtis
* Sudėtinis skėtis
* Graižas
*
*
*

## Šaltiniai
# Alkoholis

**Alkoholis** – organinis junginys, turintis hidroksilo grupę (-OH) susijungusią su alkilo arba alkilinės grupės anglies atomu. Pagal tokių grupių skaičių skirstomi į vienhidroksilius, dvihidroksilius, trihidroksilius ir daugiahidroksilius. Paprasčiausias šios klasės atstovas metanolis: (CH3OH).

Bendra paprasto aciklinio alkoholio formulė yra CnH2n+1OH.

Jei naudojamas be papildomų patikslinimų alkoholis paprastai suprantamas kaip etilo alkoholis arba etanolis (C2H5OH). Gėrimai, turintys etilo alkoholio, vadinami alkoholiniais gėrimais.

## Žodžio kilmė

Žodžio *alkoholis* kilmė nėra tiksliai žinoma, tačiau manoma, kad jis yra arabiškos kilmės. Labiausiai paplitęs aiškinimas: arab. al kohl – „stibis, stibio milteliai“. Nors tarp alkoholio ir stibio iš esmės nėra jokio cheminio ryšio, tačiau galimas to paaiškinimas pateikiamas toks: smulkiai sutrintas stibis, jo milteliai buvo naudojami labai brangiems kosmetiniams pieštukams viduramžių Arabijoje, ir šis terminas (*al kohl*) ėmė prigyti kaip egzotinio, magiškų savybių turinčio elemento sinonimas. Tokios nepaprastos savybės buvo priskiriamos ir etanoliui, todėl jam irgi duotas *al kohl* pavadinimas, kuris palaipsniui tapo alkoholiu.

## Pirminiai, antriniai ir tretiniai alkoholiai

Paprasčiausias alkoholis – metanolis
Alkoholiai yra skirstomi į pirminius antrinius ir tretinius pagal tai, prie kiek anglių yra prisijungęs C-OH anglies atomas. Paprasčiausi pavyzdžiai:

### Pirminiai

* metanolis (CH3OH)
* etanolis (CH3CH2OH)
* 1-propanolis (CH3CH2CH2OH)
* 1-butanolis (CH3CH2CH2CH2OH)

### Antriniai

* 2-propanolis ((CH3)2CHOH)
* 2-butanolis (CH3CH(OH)CH2CH3)

### Tretiniai

* 2-metil-2-etanolis ((CH3)3CHCOH)

## Nomenklatūra

Alkoholių pavadinimai sudaromi iš atitinkamo alkano pavadinimo, pridedant priesagą *-olis* (metanolis pagal metaną, etanolis pagal etaną ir pan.). Jei yra dvi OH grupės, pridedama *-diolis*, jei trys – *-triolis*.

Paprastus alkoholius galima vadinti pasakant radikalo pavadinimą ir žodį „alkoholis“. Pvz.: metilo alkoholis, etilo alkoholis. Jei tretinis alkoholis, tai nurodoma pridedant *tret-*. Pvz.: tret-butilo alkoholis tai tas pat kaip 2-metil-2-propanolis.

Kartais alkoholių OH grupės numeravimas rašomas galūnėje. Pvz.: propan-2-olis tai tas pat kaip 2-propanolis.

## Išnašos

Vikicitatos
# Nektaras

*Sansevieria thyrsiflora* su nektaro lašeliais
**Nektaras** (lot. *nectar* 'mitologinis dievų gėrimas') – augalų išskiriamas saldus skystis, kuriame daug cukraus, taip pat mineralinių medžiagų ir kvapiųjų medžiagų.

Jį išskiria augalų sekrecijos liaukos – **nektarinės**. Nektarinių daugiausia būna žieduose, t. y., žiedo pamatinėje dalyje, prie mezginės arba kuokelių pamato. Tokios nektarinės vadinamos **žiedinėmis** (*floralinėmis*). Nektarinių išskiriamas nektaras privilioja vabzdžius, išnešiojančius žiedadulkes. Tačiau pasitaiko nektarinių ir ant lapelių, esančių arti žiedo. Tokios nektarinės vadinamos *nežiedinėmis* (*ekstrafloralinėmis*), o jų išskiriamą sekretą mėgsta skruzdėlės.

Kai kuriems gyvūnams nektaras yra maisto šaltinis. Nektaras yra pagrindinė medaus žaliava.