Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Taksonomija

**Taksonomija** (gr. ταξινομία) – biologijos šaka, kurios pagrindinis uždavinys yra sukurti sistemišką gyvųjų organizmų klasifikaciją. Taksonomijos terminą įvedė Augustin Pyrame de Candolle ir apibrėžė kaip „klasifikacijos teoriją“. Šiuolaikinės taksonomijos pagrindus XVIII a. pirmoje pusėje sukūrė Karlas Linėjus.

Sąvoką „Taksonomija“ pirmą kartą 1813 m. savo veikale *Théorie élémentaire de la botanique* panaudojo Augustin Pyrame de Candolle, atlikdamas augalų klasifikaciją. Iš pradžių ji buvo taikoma tik biologijoje. Vėliau šis terminas buvo pradėtas naudoti apibūdinti bendrą klasifikavimo teoriją ir sisteminant biologijos, kalbotyros, geografijos, geologijos objektus.

Matematiškai taksonomiją galima apibrėžti kaip klasifikaciją, kurioje visi objektai yra išdėstomi į tam tikrą medžio struktūrą. Šio medžio viršūnę paprastai sudaro vienintelis klasifikacijos elementas, kuriam priklauso visi kiti šios klasifikacijos objektai. Taksonas, einantis žemiau už viršūnę, yra labiau specifinis ir išskiria tam tikrą klasifikuojamų objektų aibę pagal tam tikrą požymį.

## Taip pat skaitykite

* Mokslinė klasifikacija

## Šaltiniai
# Induočiai

| Tracheophyta |
| --- |
|  Miškinis erškėtis (*Rosa pendulina*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Domenas: | Eukariotai *( Eukaryota)* |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Grupė: | Induočiai *( Tracheophyta)* |

 |

Visi žiediniai augalai – induočiai
**Induočiai** (*Tracheophyta*) – eukariotų (*Eukaryota*) domeno augalų (*Plantae*) karalystės augalai, turintys indus.

Indais pernešamos mineralinės ir organinės maisto medžiagos. Mineralines medžiagas perneša mediena, organines – karniena.

Induočiai skirstomi į **sporinius induočius** ir **sėklinius induočius**. Nors tai ne mokslinės klasifikacijos terminai, augalai taip suskirstyti dėl aiškumo.

* **Sporiniai induočiai**
	+ - Skyrius. Asiūklūnai (*Equisetophyta*)
		- Skyrius. Pataisūnai (*Lycopodiophyta*)
		- Skyrius. Driežlieliūnai (*Ophioglossophyta*)
		- Skyrius. Šertvūnai (*Polypodiophyta*)
		- Skyrius. Psilotūnai (*Psilotophyta*)
		- Skyrius. Papartūnai (*Pteridophyta*)
		- Skyrius. † *Rhyniophyta*
		- Skyrius. † *Trimerophytophyta*
		- Skyrius. † *Zosterophyllophyta*

* **Sėkliniai induočiai** (*Spermatophyta*)
	+ Plikasėkliai
		- Skyrius. Cikūnai (*Cycadophyta*)
		- Skyrius. Ginkūnai (*Ginkgophyta*)
		- Skyrius. Gnetūnai (*Gnetophyta*)
		- Skyrius. Pušūnai (*Pinophyta*)
		- Skyrius. † *Pteridospermatophyta*
	+ Gaubtasėkliai
		- Skyrius. Magnolijūnai (*Magnoliophyta*)
# Smidriečiai

| Asparagales |
| --- |
|  Vaistinis smidras (*Asparagus officinalis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Eilė: | Smidriečiai *( Asparagales)* |

 |

**Smidriečiai** (*Asparagales*) – magnolijūnų (*Manoliophyta*) skyriaus lelijainių (*Liliopsida*) klasės augalų eilė.

## Šeimos pagal APG II sistemą

* *Agapanthaceae*
* Agaviniai (*Agavaceae*)
* Amariliniai (*Amaryllidaceae*)
* *Aphyllanthaceae*
* Astelijiniai (*Asteliaceae*)
* *Blandfordiaceae*
* *Boryaceae*
* Česnakiniai (*Alliaceae*)
* *Doryanthaceae*
* *Hesperocallidaceae*
* Hiacintiniai (*Hyacinthaceae*)
* *Hypoxidaceae*
* Gegužraibiniai (*Orchidaceae*)
* *Lanariaceae*
* *Laxmanniaceae*
* Mėlynutiniai (*Ixioliriaceae*)
* Pelžiediniai (*Ruscaceae*)
* Plėnūniniai (*Asphodelaceae*)
* Smidriniai (*Asparagaceae*)
* *Tecophilaeaceae*
* *Themidaceae*
* *Xanthorrhoeaceae*
* *Xeronemataceae*
* Viendieniniai (*Hemerocallidaceae*)
* Vilkdalginiai (*Iridaceae*)
# Amariliniai

| Amaryllidaceae |
| --- |
|  Narcizas (*Narcissus* sp.) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Eilė: | Smidriečiai *( Asparagales)* |
| Šeima: | Amariliniai *( Amaryllidaceae)* |

 |

**Amariliniai** (*Amaryllidaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso daugiamečiai augalai su svogūnais. Lapai žali, gana dideli, linijiški arba lancetiški, visi pamatiniai. Žiedai pavieniai arba po kelis susitelkę stiebo viršūnėje. Vaisius – dėžutė, kartais uoga (pvz., klivijos). Ši šeima gana artima lelijiniams.

Pasaulyje auga apie 800 šios šeimos augalų rūšių, kurios grupuojamos į 60 genčių. Auga sausuose stepių ir pusdykumių kraštuose, ypač jų gausu Pietų Afrikoje ir Centrinėje Amerikoje. Daugelis rūšių dekoratyvios ir auginamos šiltnamiuose, kambariuose arba darželiuose.

Lietuvoje dauguma amarilinių šeimos atstovų auginami kaip dekoratyviniai augalai. Lietuvoje savaime auga tik česnako genties rūšys.

## Gentys

* Amarilė (*Amaryllis*)
* Česnakas, svogūnas, poras (*Allium*)
* Klivija (*Clivia*)
* Leukoja (*Leucojum*)
* Meilenis (*Hippeastrum*)
* Narcizas (*Narcissus*)
* Snieguolė (*Galanthus*)
* Zefyrantas (*Zephyranthes*)

ir kt.
# Šeima (biologija)

*Kitos reikšmės – Šeima (reikšmės).*
**Šeima** (lot. *Familia*) biologijoje viena iš taksonominės organizmų klasifikacijos pakopų. Ji yra tarp aukštesnės *klasės* pakopos ir žemesnės genties pakopos, t. y., vienoje klasėje gali būti viena ir daugiau šeimų, o šeimoje būti viena ar daugiau genčių. Pavyzdžiui, žmonės priklauso *hominidų* šeimai.

Terminą „šeima“ pirmąkart pavartojo prancūzų botanikas Pjeras Magnolis (*Pierre Magnol*) savo knygoje *Prodromus historiae generalis plantarum, in quo familiae plantarum per tabulas disponuntur* (1689). O Karlas Linėjus - *Philosophia botanica* (1751).

Lotyniškuose šeimų pavadinimuose zoologijoje naudojama priesaga *-idae*, o botanikoje *-aceae*.

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |

Vikižodynas
# Pietų Afrika

*Šis straipsnis apie geografinį regioną. Apie valstybę skaitykite straipsnyje Pietų Afrikos Respublika.*
Afrikos žemyno geografiniai pietūs, neįskaitant Madagaskaro salos, kuri laikoma mikrožemynu
**Pietų Afrikos kitos sąvokos**:
  Pagal JTO Pietų Afrikos regionas
  Geografinė Pietų Afrika su Madagaskaro sala
  Pietų Afrikos plėtros bendrija (SADC)
**Pietų Afrika** – pietinis Afrikos žemyno geografinis regionas, bet dėl skirtingų geografinių ir geopolitinių supratimų jis turi keletą sąvokų.

Afrikos žemyno geografiniams pietums priskiriamos šios šalys:

* Angola
* Zambija
* Malavis
* Mozambikas
* Zimbabvė
* Namibija
* Esvatinis
* Botsvana
* Lesotas
* Pietų Afrikos Respublika

JTO priskiria šias šalis:

* Botsvana
* Namibija
* Esvatinis
* Lesotas
* Pietų Afrikos Respublika

## Šaltiniai
# JSTOR

JSTOR|  |
| URL | jstor.org |
| Tipas | Skaitmeninė biblioteka |
| Registracija | Taip |
| Kalba(-os) | anglų |
| Savininkas | Ithaka Harbors |
| Įkūrėjas | William G. Bowen |
| Startavo | 1994 m. |
| Dabartinė būklė | Aktyvi |

**JSTOR** – 1994 m. įkurta skaitmeninė biblioteka. Iš pradžių joje buvo pateikiami suskaitmeninti akademinių žurnalų numeriai, dabar ji apima knygas ir kitus pirminius šaltinius, taip pat dabartinius humanitarinių ir socialinių mokslų žurnalų numerius. Prieiga suteikiama prenumeratos būdu, tačiau dalis svetainės yra vieša, o atviros prieigos turinys prieinamas nemokamai.

## Šaltiniai
# PMID

**PubMed**|  |
| **Pavadinimas** | PubMed |
| **Savininkas** | United States National Library of Medicine |
| **Kūrėjas** | United States National Library of Medicine |
| **Komercinė?** | ne |
| **Paskirtis** | Mokslinių straipsnių biologijos ir medicinos temomis citavimo duomenų (metai, žurnalas, pavadinimas, autoriai, dažnai santrauka) saugojimas |
| **Registracija** | nebūtina |

**PMID** (arba PubMed numeris) – šiame kontekste unikalus natūralusis skaičius (pradedant nuo 1), kuriuos PubMed duomenų bazė priskiria joje indeksuotiems straipsniams. Skirtingai nuo įvairių į straipsnius rodančių interneto nuorodų, šie numeriai laikui bėgant nesikeičia, todėl geriau tinka šaltiniams nurodyti.

PubMed duomenų bazėje saugomi daugiausia biologijos ir medicinos straipsniai. Paties straipsnio tekstas gali būti ir nepasiekiamas, bet visada pasiekiami autoriai, žurnalas, tomas, puslapis bei neretai pasiekiama santrauka.

Visuomenei „PubMed“ sistema tapo nemokama 1997 m. birželio mėn.

## Šaltiniai
# Česnakas

| Allium |
| --- |
|  Valgomasis česnakas (*Allium sativum*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Lelijažiedžiai *( Liliidae)* |
| Šeima: | Amariliniai *( Amaryllidaceae)* |
| Gentis: | Česnakas *( Allium)* |

 |

**Česnakas**, **svogūnas**, **poras** (*Allium*) – lelijainių (*Liliopsida*) klasės amarilinių (*Amaryllidaceae*) šeimos augalų gentis. Anksčiau gentis buvo priskiriama česnakinių šeimai (*Alliaceae*). Pavadinimas atspindi česnako skonio savybes. Iš keltų kalbos žodžio *all* kilo *Allium* ir reiškia deginantis.

## Augalų morfologija

Daugiametis svogūninis, žolinis augalas, turintis būdingą kvapą ir skonį. Stiebas tiesus, tvirtas, nuo 5 iki 200 cm aukščio. Lapai linijiški ar lancetiniai, plokšti ar vamzdiški. Žiedai smulkūs, įvairių spalvų. Žiedynas – tankus, rutulio formos ar retas skėtis, rečiau žiedai pavieniai. Kai kurių rūšių žiedyne susidaro svogūnėliai. Sėklos kampuotos ar apvalios.

## Paplitimas

Eurazijoje randama beveik 90 % visų česnakų rūšių. Ypač didelė česnakų įvairovė randama nuo Viduržemio jūros baseino iki Centrinės Azijos ir Pakistano.
Dauguma česnakų rūšių auga sausose, atvirose augavietėse, rečiau miškuose, laukuose.

## Klasifikacija

Visame pasaulyje yra žinoma daugiau kaip 700 česnakų rūšių.

Lietuvoje auga:

* + Kampuotasis česnakas (*Allium angulosum*). Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą
	+ Kalninis česnakas (*Allium lusitanicum*)
	+ Laukinis česnakas (*Allium oleraceum*)
	+ Laiškinis česnakas (*Allium schoenoprasum*)
	+ Porinis česnakas (*Allium scorodoprasum*). Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.
	+ Dirvinis česnakas (*Allium vineale*). Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą
	+ Meškinis česnakas (*Allium ursinum*).

Lietuvoje auginami:

* + Askaloninis česnakas (*Allium ascalonicum*)
	+ Valgomasis svogūnas (*Allium cepa*)
	+ Tuščialaiškis česnakas (*Allium fistulosum*)
	+ Didysis česnakas (*Allium giganteum*)
	+ Karatavinis česnakas (*Allium karataviense*)
	+ Auksažiedis česnakas (*Allium moly*)
	+ Lenktagalvis česnakas (*Allium nutans*)
	+ Keistasis česnakas (*Allium paradoxum*)
	+ Daržinis poras (*Allium porrum*)
	+ Daugiaaukštis svogūnas (*Allium × proliferum*)
	+ Valgomasis česnakas (*Allium sativum*)
	+ Laiškinis česnakas (*Allium schoenoprasum*)

## Panaudojimas

Keliolika česnakų rūšių auginami kaip dekoratyviniai augalai.
# Klivija

| Clivia |
| --- |
|  Klivija (*Clivia*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Lelijažiedžiai *( Liliidae)* |
| Šeima: | Amariliniai *( Amaryllidaceae)* |
| Gentis: | Klivija *( Clivia)* |

 |

**Klivija** (*Clivia*) – amarilinių (*Amaryllidaceae*) šeimos augalų gentis. Kilę iš Pietų Afrikos. Neturi svogūno kaip kiti šios šeimos atstovai. Klivijų yra 4 pagrindinės rūšys: raudonoji klivija (*Clivia miniata*), Gardeno klivija (*Clivia gardenii*), bestiebė klivija (*Clivia coulescens*) ir kilnioji klivija (*Clivia nobilis*), bet šiuo metu yra išvesta daugybė *clivia miniata* ir kitų klivijų veislių. Šio augalo pavadinimas kilęs iš 1866 m. mirusios Nortunberlendo hercogienės Scharlote Clive vardo.

Klivijos lapai ilgi, linijiški į abi puses išaugantys. Šios gėlės žiedynkotis išauga maždaug iš vidurio. Ant žiedynkočio būna daug žiedų (dažniausiai keliolika). Dažniausia žiedų spalva – oranžinė.

## Priežiūra

Klivijas prižiūrėti gan sunku. Jos nežydės, jei žiemą negaus bent poros mėnesių poilsio žemesnėje temperatūroje. Lapkričio – vasario mėn. reikia klivijas laikyti maždaug 10 °C temperatūroje ir laistyti tik tiek, kad žemė neišdžiūtų. Pasirodžius žiedynkočiui tręšti kas dvi savaites žydinčių augalų trąšomis. Klivijos ilgai nežydi, bet jos žiedeliai skleidžiasi ne vienu metu, taigi keletą savaičių ji būna pasidabinusi bent keliais žiedais.

## Dauginimas

Yra trys dauginimo būdai: atskiriant mažą augalą nuo motininio, šaknų gumbais ir sėklomis, bet lengviausias pirmas būdas. Auginimas iš sėklų reikalauja daug dėmesio, žinių ir laiko.

* Klivija (*Clivia*)
*
*
# Snieguolė

| Galanthus |
| --- |
|  Baltoji snieguolė (*Galanthus nivalis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Lelijažiedžiai *( Liliidae)* |
| Šeima: | Amariliniai *( Amaryllidaceae)* |
| Gentis: | Snieguolė *( Galanthus)* |

 |
| Rūšys |
|
žr. tekstą |

**Snieguolė** (*Galanthus*) – amarilinių (*Amaryllidaceae*) šeimos augalų gentis. Genties pavadinimas kildinamas iš graikų k. žodžių *gala* – pienas ir *anthos* – žiedas (pieno baltumo apyžiedis).

## Rūšys

Gentyje apie 20 rūšių. Auga Kaukaze ir Viduržemio pajūrio srities rytinėje dalyje. Vidurio Europoje ir Lietuvoje auga **baltoji snieguolė** (*Galanthus nivalis*).

Kitos rūšys:

* *Galanthus x allenii*
* *Galanthus alpinus*
* *Galanthus caucasicus*
* *Galanthus fosteri*
* *Galanthus elwesii*
* *Galanthus gracilis*
* *Galanthus ikariae*
* *Galanthus imperati*
* *Galanthus lagodechianus*
* *Galanthus latifolius*
* *Galanthus peshmenii*
* *Galanthus platyphyllus*
* *Galanthus plicatus*
* *Galanthus reginae-olgae*
* *Galanthus rizehensis*
* *Galanthus woronowii*

Vikižodynas
# Meilenis

| Hippeastrum |
| --- |
|  Meilenis (*Hippeastrum*) |
| Mokslinė klasifikacija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Lelijažiedžiai *( Liliidae)* |
| Šeima: | Amariliniai *( Amaryllidaceae)* |
| Gentis: | Meilenis *( Hippeastrum)* |

 |

**Meilenis** (*Hippeastrum*) – amarilinių (*Amaryllidaceae*) šeimos augalų gentis, kurioje yra apie 80 rūšių ir labai daug veislių. Liaudyje šie augalai vadinami amariliais.

Meilenis
Baltai žydinti meilenio rūšis
# Vikirūšys

Vikirūšių logo
**Vikirūšys** (angl. *Wikispecies*) – internetinis Vikimedijos fondo projektas, veikiantis vikitechnologijos principu. Projekto idėją pasiūlė Benedikt Mandl 2004 rugpjūčio 3 d.

Tikslas – surinkti išsamų visų floros ir faunos rūšių sąrašą su enciklopediniais duomenimis, įtraukiant visas esamas ir egzistavusias gyvybės formas. Projektas kritikuojamas todėl, kad Sistematikos sudarymas nesant filogenezės pagrindo nėra toks vertingas, kur greta taksonomijos yra papildomos informacijos, kas būtų panašu į Vikipedijos kopiją.

## Nuorodos

* Vikirūšys **(**angl.**) Metaviki informacija
* Pirmasis projekto pasiūlymas Archyvuota kopija 2004-11-29 iš Wayback Machine projekto.
* Vikimedijos fondo valdybos nutarimas Archyvuota kopija 2006-02-28 iš Wayback Machine projekto.
# Vikiduomenys

**„Vikiduomenys“** (angl. *Wikidata*) – nemokama ir atvira žinių bazė, kurią struktūrizuoja Vikimedijos projektų dalyviai bei robotai. Vikiduomenys yra centrinė „Vikimedijos“ seserinių projektų („Vikipedijos“, „Vikikelionių“, „Vikišaltinių“ ir kitų) „struktūrizuotų duomenų“ saugykla.

Projektas paleistas 2012 m., pirmasis nuo 2006 m., vietoje iki tol naudotų tarpkalbinių nuorodų, kurios iš dalies buvo atnaujinamos botų pagalba.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Pagrindinis Vikiduomenų projekto puslapis **(**liet.**)**
# Triba

**Triba** (lot. *tribus*) – mokslinės klasifikacijos kategorija. Ji aukštesnė nei gentis, bet žemesnė nei šeima ar pošeimis. Apima giminingas gentis. Kai kada didelės tribos savo ruožtu smulkiau skirstomos į potribius.

## Išnašos

|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
|
Domenas -
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė)
Šeima -
Gentis -
Rūšis  |
# Gėlininkystė

Tulpių laukas Nyderlanduose
Tulpių kolekcijos VDU botanikos sode Kaune
**Gėlininkystė** – augalininkystės šaka apimanti augalų auginimą parkams, sodams, skverams ir kitiems želdynams, sodybiniams sklypams, gyvenamųjų ir visuomeninių patalpų vidui ir išorei (balkonams, palangėms) puošti, taip pat puokštėms, moksliniams tyrimams ir mokomiesiems reikalams.

Skiriama lauko ir šiltnamių gėlininkystė. Lietuvoje lauke daugiausia auginamos vietos klimato sąlygas pakeliančios gėlės (pvz., begonijos, bijūnai, flioksai, gvaizdūnės, tulpės, jurginai, kardeliai, našlaitės, ratiliai), šiltnamiuose – gėlės, kurioms lauko sąlygos netinka (pvz., gerberos, gvazdikai, rožės, ciklamenai, žilės).

Daugiausia gėlininkystė plėtojama Nyderlanduose (daugiausia auginama hiacintų, tulpių, kitų svogūninių gėlių), Prancūzijoje (gvazdikų), Italijoje (rožių), JAV (Kalifornija teikia ~75 % pasaulinės gėlių sėklos produkcijos), Lenkijoje, Japonijoje, Indijoje, Vokietijoje, Danijoje.

## Istorija

Gėles augino persai, egiptiečiai, graikai, romėnai. Viduramžiais Europoje gėlynai daugiausia įrengiami dvaruose, vienuolynuose. Gėlininkystė labiau paplito XIX amžiuje.

### Lietuvoje

Žinių apie gėlininkystę Lietuvoje yra iš XVI a. Daug gėlių XVIII a. pab. – XIX a. pr. buvo auginama miestų ir dvarų želdynuose, vienuolynų parkuose ir soduose. Didelę reikšmę gėlininkystės plėtotei turėjo Gardine (1775 m.) ir Vilniuje (1781 m.) įkurti botanikos sodai. 1923 m. gėlininkystės centru tapo Vytauto Didžiojo universiteto Botanikos sodas Kaune. Nuo 1925 m. aukštesniojoje sodininkystės ir daržininkystės mokykloje (pokaryje tapusioje Kauno Mičiurino tarybiniu ūkiu-technikumu, Aukštoji Freda) buvo dėstoma dekoratyvinė sodininkystė, vėliau Žemės ūkio akademijoje (Dotnuva) buvo dėstomas gėlininkystės kursas. 1930 m. Kaune gėlėms auginti auginti buvo pastatyta 2000 m² šiltnamių. Gėlininkystė ypač buvo plėtojama nuo XX a. 7-o dešimtmečio. Įkurta apželdinimo trestų ir gėlininkystės ūkių, įrengta daug gėlynų miestų parkuose, aikštėse, skveruose, išplėsta šiltnamių statyba. Nuo 1959 m. rengiamos respublikinės gėlių parodos, metų pavyzdinių sodybų konkursai.

Lietuvoje gėles augina miestų želdinimo tarnybos, specializuoti ūkiai, ūkininkai ir gėlininkai mėgėjai. Gėlių ir jų veislių asortimentui gerinti bei naujinti sėklų ir sodmenų įvežama iš užsienio. Introdukuotos gėlės kurį laiką auginamos karantininiame kontrolės punkte (prie Kaišiadorių), paskui parduodamos ūkiams. Pramoniniam auginimui tinkamiausias gėlių veisles atrenka Dekoratyvinių augalų veislių tyrimo punktas (įkurtas 1978 m. prie Vilniaus). Gėlininkystės mokslinis darbas dirbamas botanikos soduose, Vytauto Didžiojo universiteto Žemės ūkio akademijoje, Sodininkystės ir daržininkystės institute.

## Literatūra

* Alina Boguševičiūtė, I. Daujotaitė. „Balkonų apželdinimas“ (1960)
* J. Rugytė, B. Andriuškevičienė. „Gėlės šiltnamiuose“ (1991)
* Angelė Baliūnienė, R. Juodkaitė. „Tulpės“ (1991)
* A. Boguševičiūtė, J. Čirpus, V. Juronis. „Rožės“ (1992)