Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Centrinės Europos laikas

**Centrinės Europos laikas** (angl. *Central European Time, CET*) – standartinis laikas, kuris yra 1 valanda priekyje pasaulinio koordinuotojo laiko (UTC). Laiko poslinkis nuo UTC gali būti užrašytas UTC+1. Jis yra naudojamas daugelyje Europos šalių ir keliose Šiaurės Afrikos šalyse. CET taip pat yra žinomas kaip **Vidurio Europos laikas** (angl. *MET*, vok. *MEZ*) ir šnekamaisiais pavadinimais, tokiais kaip **Berlyno laikas**, **Briuselio laikas**, **Madrido laikas**, **Paryžiaus laikas**, **Romos laikas** ir **Varšuvos laikas**.

**Europos laiko juostos**:

|  |  |
| --- | --- |
| šviesiai mėlyna |  Vakarų Europos laikas (UTC+0) |
| mėlyna |  Vakarų Europos laikas (UTC+0)
Vakarų Europos vasaros laikas (UTC+1) |
| rausva |  Centrinės Europos laikas (UTC+1)  |
| raudona |  Centrinės Europos laikas (UTC+1)
Centrinės Europos vasaros laikas (UTC+2) |
| geltona |  Kaliningrado laikas (UTC+2) |
| auksinė |  Rytų Europos laikas (UTC+2)
Rytų Europos vasaros laikas (UTC+3) |
| šviesiai žalia |  Tolimosios Rytų Europos laikas (UTC+3) |

Šviesios spalvos nurodo šalis, kurios neturi vasaros laiko: Alžyras, Baltarusija, Islandija, Marokas, Rusija, Tunisas, Turkija.

15-asis dienovidinis rytuose yra centrinė UTC+1 ašis pasaulio laiko juostų sistemoje.

Visos Europos Sąjungos narės taiko vasaros laiką nuo paskutinio kovo mėn. sekmadienio iki paskutinio spalio mėn. sekmadienio.

Valstybės, esančios CET laiko juostoje, vasarą pereina prie Centrinės Europos vasaros laiko (CEST – UTC+2).

Afrikoje UTC+1 yra vadinamas Vakarų Afrikos laiku (WAT), kur jį naudoja kelios šalys ištisus metus. Alžyras, Marokas ir Tunisas taip pat naudoja jį kaip *Centrinės Europos laiką*.

## Šaltiniai
# Somalių kalba

|  |
| --- |
| Somalių kalba *Af-Soomaali* |
| Kalbama | Somalis, Etiopija, Džibutis, Kenija |
| Kalbančiųjų skaičius | 17 mln. |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | ? |
| Kilmė | semitų-chamitų \*kušitų \*\*rytų kušitų \*\*\somalių** |
| Rašto sistemos | lotynų, seniau arabų bei osmanija |
| Oficialus statusas |
| Oficiali kalba |  Somalis |
| Prižiūrinčios institucijos | Regioninė somalių kalbos akademija |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-1 | so |
| ISO 639-2 | som |
| ISO 639-3 | som |

**Somalių kalba** (*Af-Soomaali*) – Rytų Afrikos kalba, priklausanti semitų-chamitų kalbų šeimai, kušitų pogrupiui. Vartojama daugiausia somalių tautybės žmonių, gyvenančių Somalyje, rytų Etiopijoje (Somalių regione), Džibutyje, rytų Kenijoje, taip pat diasporoje visame pasaulyje. Kalbančiųjų skaičius siekia ~17 mln. žmonių.

## Paplitimas

Somalių kalbos vartojimo arealas
Tai antra pagal populiarumą kušitų kalba po oromų. Be pačių somalių, ja šneka ir dalis kitų Somalio pusiasalio gyventojų. Greta arabų kalbos somalių kalba yra valstybinė Somalyje, Džibutyje ir rytų Etiopijoje ji oficialaus statuso neturi, tačiau ja leidžiama spauda, kuriamos radijo laidos. Somalyje kalbą prižiūri Regioninė somalių kalbos akademija.

## Tarmės

Somalių kalba turi nemažai tarmių. Išskiriamos pagrindinės:

* šiaurinė – vartojama šiaurės Somalyje, bendrinės kalbos pagrindas (ypač, Mudugo šnekta),
* Benadiri – pietinė dalis, ypač Banadiro krantas su Mogadišu,
* maajų – vartojama pietų Somalyje (ypač apie Baidoa), Kenijoje, Etiopijoje.

Labai artimos yra džidų, dabarių, garių, tunių kalbos, dažnai taip pat laikomos somalių kalbos tarmėmis.

## Gramatika

Somalių kalba agliutinacinė, priešdėliais nurodomos tokios gramatinės savybės kaip linksnis, laikas, būdas. Daugelio gramatinių savybių (pvz., giminės) skirtumas gali būti išreiškiamas tonu. Sakinio struktūra veiksnys-papildinys-tarinys. Gausiai naudojami polinksniai.

## Žodynas

Somalių kalboje dėl ilgalaikių ryšių gana daug arabiškų skolinių, kurių didelė dalis apibrėžia religinius, kultūrinius reiškinius. Daugiausia per arabų kalbą yra patekę persiškų, hindi skolinių. Yra skolinių iš anglų, italų, prancūzų kalbų. Dabar daug skolinių keičiama naujadarais.

## Nuorodos

* `som`Duomenys apie kodu „som“ žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
# Nepriklausomų valstybių sandrauga

|  |
| --- |
| Nepriklausomų valstybių sandrauga *Содружество Независимых Государств* |
|
Vėliava |
|        Valstybės narės       Ginčijama teritorija       Asocijuota narė |
| Įkurta | 1991 m. gruodžio 8 d. (1991-12-08) |
| Tipas | Tarptautinė organizacija |
| Būstinė | Minskas **·** Maskva |
| Narystė |  Armėnija  Azerbaidžanas  Baltarusija  Kazachstanas  Kirgizija  Moldavija  Rusija  Tadžikija  Uzbekija |
| Oficialios kalbos | Rusų kalba |
| Vykdomasis sekretorius | Sergey Lebedev |
| Tinklalapis | e-cis.info |

**Nepriklausomų valstybių sandrauga** (**NVS**; rus. *Содружество Независимых Государств*, *СНГ*) – valstybių sąjunga, sudaryta iš buvusių Tarybų Sąjungos respublikų.

## Istorija

Sąjunga sukurta 1991 m. gruodžio 8 d. Baltarusijai, Rusijai ir Ukrainai pasirašant Belovežo susitarimą. 1991 m. gruodžio 21 d. pasirašant Almatos deklaraciją prie sąjungos prisijungė kitos buvusios TSRS respublikos, išskyrus Estiją, Gruziją, Latviją, Lietuvą ir Moldaviją.

1993 m. gruodžio 3 d. prie NVS prisijungė Gruzija, o 1994 m. balandžio 8 d. ir Moldavija.

Turkmėnistanas 2005 m. nutraukė narystę NVS ir liko tik asocijuotu nariu.

2008 m. rugpjūčio 12 d. Gruzija paskelbė išstojanti iš NVS. Priežastis – Pietų Osetijos karas.

2014 m. Ukraina pasitraukė iš sąjungos, nes Rusija aneksavo Krymą ir Sevastopolį.

2025 m. sausio 20 d. Moldova oficialiai pradėjo pasitraukimo iš Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) procesą.

## Sudėtis

### Tikrosios narės

| Nr. | Šalis | Sostinė | Pastaba |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Armėnija | Jerevanas |  |
| 2. |  Azerbaidžanas | Baku |  |
| 3. |  Baltarusija | Minskas |  |
| 4. |  Kazachstanas | Astana |  |
| 5. |  Kirgizija | Biškekas |  |
| 6. |  Moldavija | Kišiniovas | Valstybė galutinai ratifikavo NVS įstatus 1994 m. birželio 27 d. ir tokiu būdu oficialiai tapo organizacijos nare. |
| 7. |  Rusija | Maskva |  |
| 8. |  Tadžikija | Dušanbė |  |
| 9. |  Uzbekija | Taškentas |  |

### Asocijuotosios narės

| Nr. | Šalis | Sostinė | Pastaba |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  Turkmėnija | Ašchabadas | Valstybė 2005 m. nutraukė narystę sąjungoje ir liko tik asocijuota nare |

### Išstojusios šalys

| Nr. | Šalis | Sostinė | Pastaba |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Gruzija | Tbilisis | 2008 m. rugpjūčio 12 d. Gruzijos prezidentas Micheilas Saakašvilis paskelbė apie šalies pasitraukimą iš organizacijos, rugpjūčio 14-ąją Gruzijos parlamentas vienbalsiai parėmė tokį sprendimą. Nuo 2010 m. oficialiai nebepriklauso NVS. |
| 2. |  Ukraina | Kijevas | Valstybė neratifikavo NVS įstatų, todėl teisiškai (*de jure*) ji nėra organizacijos narė. |

### Šalys stebėtojos

| Nr. | Šalis | Sostinė | Pastaba |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  Mongolija | Ulan Batoras | Valstybė dalyvauja Sandraugos struktūrose kaip valstybė stebėtoja. |

## Išnašos
# 1735 m.

**1735** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Įvykiai Lietuvoje

### Mirtys

**Nedatuota Jonas Jokūbas Kvantas, Prūsijos evangelikų liuteronų generalsuperintendentas, rūpinęsis viso Šv. Rašto pirmuoju lietuvišku leidimu (g. 1686).

## Pasaulyje

### Įvykiai

* **Balandžio 13** d. – Japoniją pradėjo valdyti imperatorius Sakuramačis ir valdė iki 1747 m.

**Nedatuota Karlas Linėjus išleido veikalą „Species Plantarum“ apie pasaulio augalų ir gyvūnų sistemą;
* Švedas Georg Brandt atrado kobaltą ir suteikė jam šį pavadinimą.

### Gimtadieniai

* **Spalio 30** d. – Džonas Adamsas, amerikiečių politikas, politikos filosofas bei 2-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas (1797-1801). Prieš tapdamas prezidentu Adamsas dvi kadencijas ėjo JAV viceprezidento pareigas (1789-1797). Jis buvo vienas iš pačių įtakingiausių Jungtinių Valstijų Tėvų-Įkūrėjų (m. 1826 m.).

**Nedatuota Dmitrijus Levickis, ukrainiečių kilmės rusų dailininkas portretistas (m. 1822 m.).

## Nuorodos
# 1648 m.

**1648** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota Džovanis Pjetras Pertis, italų baroko skulptorius ir architektas (m. 1714 m.).
* Stanislovas Kazimieras Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (m. 1690 m.).

### Mirtys

* **Gegužės 20** d. – Vladislovas Vaza, Lenkijos karalius Vladislovas IV ir Lietuvos didysis kunigaikštis Vladislovas II Vaza (1632-1648 m.) (g. 1595 m.).

**Nedatuota Barbora Umiastauskaitė, Žagarės miesto globėja (g. 1628 m.).
* Filonas Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, valstybės ir karinis veikėjas (g. 1590 m.).
* Juozapas Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas (g. 1588 m.).

## Pasaulyje

### Mirtys

* **Vasario 28** d. – Kristijonas IV, 1588-1648 m. Danijos ir Norvegijos karalius (g. 1577 m.).
* **Rugsėjo 1** d.:
	+ Marin Mersenne, prancūzų matematikas (g. 1588 m.).
	+ Michel Mazarin, italų dvasininkas, kardinolas, Ekso provincijos arkivyskupas (g. 1605 m.).

## Nuorodos
# Lillian Gish

| Lillian Gish |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas | Lillian Diana Gish |
|  |
| Gimė | 1893 m. spalio 14 d. Springfildas, JAV |
| Mirė | 1993 m. vasario 27 d. (99 metai) Niujorkas, JAV |
|  |
| Šalis |  JAV |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
| Aktyvumo metai | 1902–1988 |
| Užsiėmimas | * Aktorė
* režisierė
* scenarijaus autorė
 |
| Žymesni vaidmenys |
| Elzė Stounman „Tautos gimimas“ |
|  |
|  |

**Liliana Diana Giš** (*Lillian Diana Gish*, 1893 m. spalio 14 d. – 1993 m. vasario 27 d.) – JAV aktorė, režisierė ir scenarijaus autorė. Jos kaip kino aktorės karjera truko 75 metus, t. y., nuo nebyliojo kino 1912 metais iki trumpametražio filmo 1987 metais, o klajojančiame teatre vaidino jau nuo ketverių. Giš buvo vadinama „**Pirmąja Amerikos kino dama**“, jai priskiriamos kai kurios esminės pasirodymo filme technikos. 1999 metais Amerikos filmų institutas Giš įvertino kaip 17-ąją geriausią kino žvaigždę moterį klasikiniame Holivudo kine.

Giš buvo itin populiari kino žvaigždė laikotarpiu tarp 1912 metų ir trečiojo dešimtmečio. Daugiausiai vaidino režisieriaus D. V. Grifito režisuotuose filmuose. Vienas jų – tarp nebyliojo kino filmų daugiausiai pelno uždirbęs 1915 metais Grifito režisuotas „Tautos gimimas“, kuriame atliko pagrindinį vaidmenį. Kiti žymesni filmai iš nebyliojo kino laikų, kuriuose suvaidino: „Nepakantumas“ (1916 m.), „Nulaužti žiedai“ (1919 m.), „Kelias į rytus“ (1920 m.), „Audros našlaičiai“ (1921 m.), „Bohema“ (1926 m.) ir „Vėjas“ (1928 m.)

Atsiradus garsiniam kinui, daugiausia vaidino teatre. 1972 m. už indėlį į teatrą įrašyta į Amerikos teatro šlovės salę. Vėlyvuoju kūrybos laikotarpiu svarbesnius kino vaidmenis sukūrė filmuose 1946 m. vesterne „Dvikova saulėje“, 1955 m. trileryje „Medžiotojo naktis“, 1978 m. filme „Vestuvės“, 1987 m. filme „Rugpjūčio banginiai“.

Tarp šeštojo ir devintojo dešimtmečių dirbo televizijoje. Vėlesnius gyvenimo metus skyrė nebyliojo kino paveldo deramam saugojimui, skaitė kino istorijos paskaitas. 1971 m. apdovanota Garbės Oskaru, o 1982 m. – Kenedžio centro apdovanojimu.

## Šaltiniai
# Brendan Fraser

| Brendan Fraser |
| --- |
|  |
| 2022 m. |
|  |
| Tikras vardas | Brendan James Fraser |
|  |
| Gimė | Indianapolis, JAV 1968 m. lapkričio 3 d. |
|  |
| Šalis | JAV, Kanada |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
| Žymesni vaidmenys |
| Richard 'Rick' O'Connell, Mumija, 1999 Adam Webber, Blast from the Past, 1999 |
| Apdovanojimai |
| Kanados ir Holivudo šlovės žvaigždės. |

**Brendanas Freizeris** (*Brendan Fraser*, g. 1968 m. gruodžio 3 d. Indianapolyje) – kanadiečių-amerikiečių aktorius. Labiausiai išgarsėjo suvaidinęs filme „Mumija“ bei vėlesniuose jo tęsiniuose („Mumijos sugrįžimas“, „Mumija: Drakono imperatoriaus kapas“).

95-ojoje „Oskarų“ teikimo ceremonijoje buvo apdovanotas „Oskaru“ už vaidmenį filme „Banginis“ (2022 m.)

Būdamas vaiku gyveno Sietle, Eurikoje, Otavoje, Kalifornijoje, Olandijoje, Šveicarijoje.

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė