Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Maistas

Įvairus augalinis maistas
**Maistas** – bet kokių neorganinių ir organinių medžiagų visuma, kurią gyvas organizmas gauna iš aplinkos. Jame yra maistinių medžiagų, tokių kaip angliavandeniai, riebalai, baltymai, vitaminai ir mineralinės medžiagos, kurios būtinos kūno audiniams susiformuoti ir atsinaujinti, organizmo gyvybei palaikyti, energijai gauti. Dažniausiai yra augalinės arba gyvulinės kilmės.

Maisto tyrinėjimo sritys vadinasi maisto mokslas ir mitybos mokslas.

## Skonio suvokimas

Gyvūnai, tiksliau žmonės, turi penkis skonio tipus: saldumas, rūgštumas, sūrumas, kartumas ir umami. Kai gyvūnai evoliucionavo, skoniai, kurie duoda daugiausiai energijos (cukrus ir riebalai) tapo labiau malonūs, kai kiti, pvz., kartūs yra neskanūs. Vanduo, pats svarbiausias išlikimui, neturi skonio.

## Taip pat skaitykite

* Kulinarija
* Pasaulio virtuvės

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Jamie Oliver’s TED Prize wish: Teach every child about food. Archyvuota kopija 2014-02-14 iš Wayback Machine projekto.
* The Economist: Special report: Feeding the world.
# Populiacija

**Populiacija** (angl. *population*) – 1) visi tam tikroje šalyje ar teritorijoje gyvenantys žmonės; 2) vienos rūšies individų grupė, gyvenanti tam tikroje teritorijoje; 3) tiriamųjų objektų generalinė aibė, iš kurios sudaroma imtis.

Visi Žemėje gyvenantys žmonės sudaro pasaulinę žmonių populiaciją.

## Organizmų populiacija

Visi Žemės organizmai skirstomi į daugybę rūšių. Viena nuo kitos atskirtos (kalnų, upių ir kitų kliūčių) tos pačios rūšies individų grupės vadinamos **populiacijomis**. Kiekviena populiacija prisitaikiusi prie savo aplinkos ir užima tam tikrą ekologinę nišą, kuri apibūdinama tokiais veiksniais, kaip jų gyvenamoji aplinka, maistas, konkurentai, parazitai, ją medžiojantys grobuonys, prisitaikymas prie negyvosios aplinkos veiksnių.

Dažnai viena rūšis būna sudaryta iš daugelio populiacijų, pavyzdžiui, beržai, stirnos, kiaulpienės ir kt. Tačiau yra ir tokių rūšių, kurių egzistuoja tik viena populiacija – tai retos arba nykstančios rūšys, pavyzdžiui, stumbrai, urvinės antys, elniavabaliai ir kt.

Kiekviena populiacija yra prisitaikiusi prie savo gyvenamosios aplinkos. Skiriamos keturios buveinės:

* vanduo;
* dirvožemis;
* sausumos paviršius;
* kitas organizmas.

Gyvenamajai aplinkai būdingos tam tikros sąlygos – temperatūra, krituliai, cheminės medžiagos ir kt.

Populiacijos dydis (jos individų skaičius ir populiacijos tankis) apibūdina kiekvieną populiaciją, kuri gali mažėti arba augti, priklausomai nuo individų emigracijos, epidemijų, nepalankių negyvosios aplinkos veiksnių ar maisto stokos.

Kiekvienos rūšies populiacijai būdingas gana didelis dauginimosi potencialas. Tačiau iš tiesų populiacijos ilgai gausėti negali, nes tam ima priešintis aplinka, kuri niekada nebūna idealiai palanki. Populiacijai augant, ateina momentas, kai individams ima trūkti maisto, erdvės, didėja tarpusavio konkurencija, padaugėja plėšrūnų ir parazitų. Visa tai trukdo populiacijai plėstis ir yra vadinama aplinkos pasipriešinimu, kuris pasireiškia tuo, kad padidėja mirtingumas ir sumažėja gimstamumas, bei imigracija ir emigracija.

Kartais populiacija staiga pagausėja ir tampa nepaprastai didelė, tai vadinama demografiniu sprogimu, kuris dažniausia įvyksta tada, kai tam tikrą rūšį perkelia, ir naujos sąlygos būna labai palankios.

## Taip pat skaitykite

* Pasaulio gyventojai
* Gyventojų perteklius
# ISIN

**ISIN** (angl. *International Securities Identifying Number*) – tai 12 skaitmenų kodas, skirtas vertybiniams popieriams identifikuoti. Jo sudėtis detaliai aprašyta standarte ISO 6166. ISIN nenusako prekybos vietos ar valiutos, kuria yra prekiaujama biržose. ISIN kodifikacija palaipsniui yra įvedama visame pasaulyje. Kaip prioritetinė vertybinio popierio atpažinimo priemonė yra įvesta nedaugelyje valstybių; daug kur ISIN naudojamas kaip viena iš identifikacijos priemonių. ISIN organizacija padeda su ISIN kodas taikymo ir duomenų bazės paslaugas Lietuvos įmonėms.

## Sudarymas

| ISIN sudarymas |
| --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Valstybės kodas | NSIN | Kontrolinis skaičius |

Pagal ISO 6166 2 raidės – valstybės kodas, 9 skaitmenų numeris NSIN (*National Securities Identifying Number*) ir kontrolinis skaičius. Valstybės skaičius – ALPHA-2 kodas pagal valstybės ISO 3166-1 numeraciją.

ISIN suteikia kompetentinga nacionalinė institucija (*National numbering agency, NNA*).
Lietuvoje Centrinis depozitoriumas pagal sutartį su ANNA (Nacionalinių numeravimo agentūrų asociacija) suteikia ISIN kodus visiems Lietuvos Respublikoje išleidžiamiems vertybiniams popieriams ir investicinėms priemonėms pagal 2006 m. sausio 25 d. AB ”Lietuvos centrinis vertybinių popierių depozitoriumas“ Prezidento įsakymu patvirtintą ISIN kodų suteikimo tvarką.

## Nuorodos

* ISO 6166 standartas Archyvuota kopija 2023-05-17 iš Wayback Machine projekto.
* ISIN – International Securities Identification Numbers Organization – Tarptautinis vertybinių popierių identifikavimo numeriai organizacija
# Altitudė

Aukštimatis nustato orlaivio skrydžio altitudę (aukštį).
**Altitudė** (pranc. *l'altitude*) – vietovės, statinio, bet kurio kito objekto ar jo taško vertikalus aukštis nuo sutartinio atskaitos taško. Paprastai geografijai, geodezijai, kartografijai, meteorologijai, architektūrai, aviacijai, fizikai, biologijai atskaitos tašku tarnauja jūros lygis.

## Altitudės įtaka

Didžiausią įtaką altitudė turi organizmams, nes priklausomai nuo aukščio kinta atmosferos ar vandens slėgis, temperatūra, drėgmė, o tai lemia organizmų galimybes gyvuoti ar net išgyventi tam tikrame aukštyje. Staigus aukščio nuo jūros lygio ir su juo susijusių veiksnių pasikeitimas gali sukelti negrįžtamus organizmo sandaros pokyčius. Su šiomis problemomis dažniausiai susiduria lakūnai, alpinistai, narai.

Atmosferos slėgis turi tiesioginę priklausomybę nuo altitudės. Slėgį jūros lygyje sutarta laikyti 1 atm (atmosfera), jis lygus 760 mm gyvsidabrio stulpelio, arba 1013,25 mb (milibaras), arba 1013,5 hPa (hektopaskalis). 1000 m aukštyje gyvsidabrio stulpelio aukštis siekia 674 mm Hg, 4800 m aukštyje 416 mm Hg, o 8848 m. (Everestas) tik 236 mm Hg.

## Istorija

Pirmąjį žinomą aukščio matavimą atliko Eratostenas, matuodamas Gizos piramidžių aukštį. Nustatyti žemės paviršių lygių skirtumus pirmiesiems prireikė Senovės Romos akvedukų statytojams. Ypatingai daug žemės lygio matavimų buvo atlikta XIX a. pradžioje. Todėl atsirado būtinybė įvesti žemės lygio standartus.

## Altitudė tarptautinėje sistemoje

* Austrija 1875 m. altitudės atskaitos tašku priėmė Adrijos jūros vandens lygį.
* Prancūzija 1885–1897 m. atlikusi vidutinius matavimus, atskaitos tašku pasirinko jūros lygį prie Marselio.
* Šveicarija visiems aukščiams matuoti pasirinko Ženevos altitudę, kuri lygi 373,6 m. aukščiau Marselio atskaitos taško.
* Vokietija 1879 m. altitudės matavimams pasirinko vidutinį jūros lygį Amsterdame. Ši altitudė buvo pavadinta *normaliu nuliu* (*NN*).

Nustatyti bendrą visiems altitudės standartą būtinybė iškilo pradėjus kurti pasaulinę Vietos nustatymo sistemą GPS, nes jūros lygis nėra vienodas dėl Žemės geoidinės formos ir kitų faktorių. Pavyzdžiui, Panamos kanalo jungiamų Atlanto ir Ramiojo vandenynų vandens lygių skirtumas yra 20 cm. Todėl pagrindu buvo priimta Pasaulinė geodetinė sistema WGS84 (*World Geodetic System 1984*), kurioje įvertinama gravitacija ir naudojamos trimatės koordinatės.

## Nuorodos

* Visų pasaulio miestų altitudės Archyvuota kopija 2011-05-14 iš Wayback Machine projekto.
* Altitudės skaičiavimo metodika (Prancūzų kalba)
# Jodie Foster

| Jodie Foster |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas | Alicia Christian Foster |
|  |
| Gimė | 1962 m. lapkričio 19 d. Los Andželas, Kalifornija |
|  |
| Šalis |  JAV |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
| Žymesni vaidmenys |
| Sara Tobias „The Accused“, 1988 m. Larisė Starling „Avinėlių tylėjimas“, 1991 m. |
| Apdovanojimai |
| 1988 m. – Oskaras – Geriausia pirmo plano aktorė („The Accused“) 1991 m. – Oskaras – Geriausia pirmo plano aktorė („Avinėlių tylėjimas“) |

**Džodi Foster** (angl. *Jodie Foster*, tikr. *Alicia Christian Foster*; g. 1962 m. lapkričio 19 d.) – JAV aktorė, režisierė ir prodiuserė.

Foster pradėjo vaidinti televizijos reklamose, kai jai buvo treji. Pirmą svarbų vaidmenį atliko būdama trylikos 1976 m. filme „Taksi vairuotojas“, kur suvaidino mažametę prostitutę Airisę. Už ši vaidmenį ji buvo nominuota Oskaro apdovanojimams geriausios antro plano aktorės kategorijoje. Tais pačiais metais nusifilmavo kultiniame filme „Mergaitė, gyvenanti miestelio pakrašty“. 1989 m. pelnė Oskarą geriausios aktorės kategorijoje už išprievartautos aukos vaidmenį filme „The Accused“ (1988 m.). 1991 m. vaidino gabią FTB praktikantę Larisę Starling, dalyvaujančią serijinio žudiko paieškoje, filme „Avinėlių tylėjimas“. Šis vaidmuo jai atnešė tarptautinį pripažinimą ir antrąjį geriausios aktorės Oskaro apdovanojimą. Ketvirtąją Oskaro nominaciją pelnė už atsiskyrėlės vaidmenį filme „Nelė“ (1994 m.). Kitus žymesnius vaidmenis atliko filmuose „Bugsy Malone“ (1976 m.), „Beprotiškas penktadienis“ (1976 m.), „Candleshoe“ (1977 m.), „Maverikas“ (1994 m.), „Kontaktas“ (1997 m.), „Ana ir karalius“ (1999 m.), „Panikos kambarys“ (2002 m.), „Skrydžio planas“ (2005 m.), „Savas žmogus“ (2006 m.), „Nepalaužiama drąsa“ (2007 m.), „Nimės sala“ (2008 m.) ir „Kivirčas“ (2011 m.), už kurį buvo nominuota Auksinio gaublio apdovanojimui.

Foster vaidino įvairaus žanro filmuose, nuo filmų šeimai iki siaubo. Be dviejų Oskarų, ji taip pat pelnė tris BAFTA, du Auksinio gaublio, po vieną Ekrano aktorių gildijos ir Žmonių pasirinkimo apdovanojimus bei dvi Emmy nominacijas.

## Išnašos

## Nuorodos

* Jodie Foster svetainėje Internet Movie Database
# Alegorija

Baltas balandis − taikos alegorija
**Alegorija** (gr. ἀλληγορία) – literatūrinė raiškos priemonė, išreiškianti tam tikrą idėją simboliniu įvaizdžiu, kai pavaizduotas vienas asmuo ar daiktas reiškia kitą asmenį ar daiktą, o sąvoka, moralinės savybės, dvasinis ar tikrovės reiškinys išreiškiamas konkrečiu gyvenimišku vaizdu.

Alegorija yra tam tikra tropų rūšis, netiesioginės reikšmės pasakojimas. Taip pat tai išplėsta metafora, kai kūrinyje vaizduojamos būtybės, daiktai visada reiškia kitus asmenis, daiktus.

Alegorijos ypatybė, kad viskas yra apgalvojama, apmąstoma, o tai suteikia alegorijai šaltesnio būdo ir slopina jausmą. Alegorija tampa įrankiu kitokiu būdu išreikšti savo mintį ir dažnai mažiau rūpinamasi jos vaizdingumu, tačiau tai nemažina alegorijos vertės, nes pasinaudojus alegorijomis, galima nupiešti tokį gyvą vaizdą, jog jis sukels giliausių jausmų.

Alegorijos gali būti trumpos ir ilgos.

Su alegorijomis yra susiję simboliai ir emblemos. Simboliais gali būti gyvi ar negyvi daiktai, kurie išreiškia kokius nors charakteringus, ryškius žmogaus bruožus. Balandis – skaistybės simbolis, liūtas – galios, ąžuolas – pastovumo, lapė – gudrumo, veidmainystės, asilas – kvailybės, žaltys – išminties. Įprastai simboliai pasižymi daugiaprasmiškumu, o alegoriniai įvaizdžiai turi pastovią ir aiškią prasmę.

Alegorija Nemunas (dailininkas Boleslovas Ruseckas)
Emblema tai simbolis skulptūroje ar tapyboje. Kryžius – krikščionybės emblema, inkaras – vilties, erelis – galybės, svarstyklės – teisybės, pelėda – mokslo.

Alegorija yra dažna pasakėčiose ir pasakose, kuriose suktumas ir gudrumas alegoriškai vaizduojamas lapės pavidalu, godumas – vilko, klastingumas – gyvatės.

Yra daug simbolių pasiskolintų iš literatūros ir istorijos. Saliamonas – išminties simbolis, Juozapas – skaistumo, Judas – išdavystės, Penelopė – žmonos ištikimybės.

Alegorija – abstrakčios sąvokos išreiškimas konkrečiu vaizdu. Paprastai ja sutartinai sąlygiškai apibūdinami reiškiniai, ypatybės (pvz., taiką žymi baltas balandis, teisingumą – moteris užrištomis akimis ir svarstyklėmis rankose). Įprastos alegorijos yra patarlės, priežodžiai. Alegoriniai būna veikėjai (lapė – suktumo, vilkas – godumo, kiškis – bailumo alegorija), siužetai ar kūriniai (pvz., pasakėčios).

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Dainora Pociūtė-Abukevičienė. Alegorija. Lietuvių literatūros enciklopedija. Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas. – Vilnius, 2001. – ISBN 9986-513-95-2

Vikižodynas
# Dialogas

**Dialogas** (iš sen. gr. διάλογος) – kalbinės komunikacijos forma, kurios metu rašytine ar sakytine forma vyksta bent dviejų asmenų pokalbis, taip pat kalbinės raiškos forma literatūroje ir teatre. Vakarų literatūroje dialogą kaip filosofinę ir didaktinę priemonę išpopuliarino Platonas (sokratinis dialogas); dar anksčiau dialogas kaip raiškos forma vartota Indijos literatūroje. Kiekviena asmens pasakyta dialogo dalis išsako subjektyvų veikėjo požiūrį, kuris susiduria su kito veikėjo požiūriu, taip išryškinant konfliktą, jo eigą ir atomazgą.

Klausimais ir atsakymais pagrįsti dialogai taip pat sutinkami lietuvių tautosakoje, pavyzdžiui, kai kuriose kalendorinėse apeiginėse dainose.

## Šaltiniai

## Taip pat skaitykite

* Monologas

## Nuorodos

* Straipsnis Visuotinėje lietuvių enciklopedijoje
# JAV respublikonų partija

| Respublikonų partija
Republican Party |
| --- |
|  |
| Pirmininkas | Ronna Romney McDaniel (Mi.) |
| Įkurta | 1854 m. |
| Būstinė | 310 First Street SE Vašingtonas, JAV |
| Narių skaičius | 30,7 milijonų |
| Politinė ideologija | Konservatyvizmas, klasikinis liberalizmas, socialkonservatyvizmas |
| Tarptautinė narystė | Tarptautinė demokratų sąjunga |
| Spalvos | Mėlyna, raudona |
| Vietų skaičius Senate | 49 / 100 |
| Vietų skaičius Atstovų rūmuose | 222 / 435 |
| Gubernatorių skaičius | 27 / 50 |
| Svetainė |
| Respublikonų partijos svetainė |

**Respublikonų partija** – viena iš dviejų didžiųjų politinių partijų Jungtinių Valstijų dvipartinėje sistemoje, kartu su Demokratų partija. Šiuolaikinėje politikoje Respublikonai atstovauja konservatyvesnei socialinei ir liberalesnei ekonominei krypčiai. Respublikonų simbolis – dramblys, o neoficiali spalva – raudona. Kaip ir Demokratų partijoje, terminas „respublikonas“ yra istorinis ir neturi jokios skiriančiosios vertės.

Pirmasis respublikonų prezidentas A. Linkolnas
Respublikonų partija įkurta 1854 m. kaip koalicija tarp tuometinių Vigų, Šiaurės demokratų ir Laisvažemių, kurie priešinosi vergijos plėtrai ir palaikė Jungtinių Valstijų modernizavimo idėją. Pradžioje partijos pagrindas laikėsi Šiaurės Rytuose ir Vidurio Vakaruose, tačiau pastaraisiais dešimtmečiais jis vis labiau slenkasi į žemyno Vakarus ir Pietus.

Nuo tada, kai 1856 m. partija iškėlė savo pirmąjį kandidatą į prezidentus, Džoną Fremontą, 18 iš 29 JAV prezidentų buvo respublikonai.

## Šaltiniai
# Ferenc Krausz

| Ferenc Krausz |
| --- |
|  |
| Ferencas Krausas (2007 m.) |
| Gimė | 1962 m. gegužės 17 d. Moras, Vengrija |
|  |
| Išsilavinimas | Budapešto Lorando Etvešo universitetas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
|
Nobelio fizikos premija (2023) |

**Ferencas Krausas** (veng. *Ferenc Krausz*; 1962 m. gegužės 17 d.) – vengrų fizikas. Vienas atofizikos (kvantinės fizikos šaka, tirianti elektronų judėjimą atomuose ir molekulėse) kūrėjų. 2023 m. Nobelio fizikos premijos laureatas.

## Šaltiniai
# Juodaodžiai

Juodaodis (negridas)
Juodaodis (australidas)
**Juodaodžiai** – žmonės su tamsia arba su labai tamsia oda. Juodaodžiai paprastai būna vienos iš dviejų didžiųjų rasių – negridų ar australidų – atstovai. Juodaodžių žmonių rasės dažnai jungiamos į vieną grupę – australonegridus. Labai tamsią odą gali turėti ir kai kurių mišrių mažųjų rasių atstovai.

## Negridai

Negridai yra kilę iš Afrikos, iš regiono į pietus nuo Sacharos dykumos, tačiau šiuo metu gyvena baveik visame pasaulyje. Negridai ir jų palikuonys sudaro gyventojų daugumą ir daugelyje Karibų jūros salų, daug jų gyvena Brazilijoje, JAV.

Šios rasės žmonių oda yra juoda, nes joje daug melanino, saugančio nuo UV spindulių. Kiti rasės požymiai (plati ir tarsi suplota nosis, tankūs plaukai) taip pat yra prisitaikymas gyventi karšto klimato sąlygomis.

## Juodaodžių istorija kolonializmo laikotarpiu

Kolonizacijos metu juodaodžiai buvo verčiami būti darbininkais Naujajame Pasaulyje. Vietiniai gyventojai (indėnai) tam kolonistų nuomone buvo per silpni, be to, jie lengvai nepasidavė, o negridus europiečiams kaip vergus parduodavo pačios to meto vakarų Afrikos valstybės, pavyzdžiui, Ašantis.

## Juodaodžių teisės

Juodaodžiai už savo valstybių ribų įvairiomis epochomis buvo diskriminuojami, įvairiose valstybėse jiems teko daug kovoti už lygias teises. Šiuo metu esama šalių, kur juodaodžiams suteikiama net išskirtinė padėtis.

Kai kuriose šalyse žodis „negras“ (angl. *negro, niger*) daliai visuomenės ir dabar reiškia būtent juodaodį vergą, paprastai dirbantį plantacijoje (neigiamas, paniekinamas įvardijimas).

## Australidai

Australijos ir Tasmanijos aborigenai (australidai) Australijos ir Tasmanijos kolonizacijos metu patyrė didelę priespaudą, daug jų buvo išnaikinta. Australijos aborigenų teisės tik dabar imamos sulyginti su baltųjų Australijos piliečių teisėmis. Tasmanijos aborigenai, manoma, išmirė apie 1876 m. Iki dabar išlikę tik mišrios rasės jų palikuonių.

|  **Žmonių rasės**   |
| --- |
|  Didžiosios rasės  |  |
| **Europidai**: Atlanto-Baltijos mažoji rasė | Baltosios jūros – Baltijos mažoji rasė | Indijos – Viduržemio jūros mažoji rasė | Vidurio Europos mažoji rasė | Balkanų-Kaukazo mažoji rasė | Paleoeuropinė mažoji rasė | Laponoidų mažoji rasė |
| **Mongolidai**: Tolimųjų Rytų mažoji rasė | Pietų Azijos mažoji rasė | Šiaurės Azijos mažoji rasė | Arktinė mažoji rasė |
| **Amerikanidai** |
| **Negridai**: Negrų mažoji rasė | Negrilų mažoji rasė | Bušmėnų mažoji rasė |
| **Australidai**: Australijos mažoji rasė | Melanezijos mažoji rasė | Vedoidų mažoji rasė |
|  Pereinamosios rasės  |  |
| Europidų-mongolidų: Uralo mažoji rasė | Pietų Sibiro mažoji rasė |
| Europidų-negridų: Etiopijos mažoji rasė |
| Europidų-australidų: Dravidų mažoji rasė |
|  Atskiros mažosios rasės  |  |
| Ainų mažoji rasė | Polinezijos mažoji rasė |
# Karolis III (Ispanija)

| Karolis III (Ispanija) |
| --- |
|  |
| Karolis III (1761 m., aut. Anton Raphael Mengs) |
|  Burbonai |
| Gimė | 1706 m. sausio 20 d. Madridas |
| Mirė | 1788 m. gruodžio 14 d. (82 metai) Madridas |
| Tėvas | Pilypas V Ispanas |
| Motina | Elžbieta Farnese |
| Sutuoktinis (-ė) | Marija Amalija Saksė |
| Vaikai | Karolis IV |
| Ispanijos karalius |
| Valdė | 1759 m. - 1788 m. (~29 metai) |
| Pirmtakas | Ferdinandas VI |
| Įpėdinis | Karolis IV |
|  |
|  **Vikiteka** | Karolis III (Ispanija) |

Karolio III monograma
**Karolis III** (1706 m. sausio 20 d. Madridas – 1788 m. gruodžio 14 d. Madridas) – Ispanijos (1759–1788) bei Neapolio ir Sicilijos karalius.

## Biografija

Karolis III jaunystėje
Karolio III žmona Marija Amalija
Pilypo V ir Izabelės Parmietės sūnus. 1732–1734 m. buvo Parmos kunigaikščiu; nukariavo Neapolio ir Sicilijos karalystę. Mirus pusbroliui Ferdinandui VI, tapo Ispanijos karaliumi ir perleido Neapolio ir Sicilijos karalystę savo trečiajam sūnui Ferdinandui I.

## Valdymas

Valdydamas Ispaniją globojo žemės ūkį, prekybą, steigė karo mokyklas, pertvarkė finansinį administravimą, suvaržė inkvizicijos veiklą, išvarė jėzuitus. Kartu su Prancūzija siekė susilpninti D. Britanijos pozicijas Amerikoje; iš pradžių bijodamas dėl Ispanijos valdų Amerikoje nerėmė D. Britanijos kolonijų nepriklausomybės kovų, bet 1779 m. stojo į karą kolonijų ir Prancūzijos pusėje. 1783 m. taikos sutartimi atgavo Menorkos salą Balearų salyne ir Floridą Šiaurės Amerikoje.

## Šeima

Žmona – Marija Amalia Saksė. Nuo jų santuokos gimė 13 vaikų, iš kurių išgyveno tik 7.

1. Marija Izabelė Antonija (1740–1742)
2. Marija Žozefa Antonija (1742)
3. Marija Izabelė Ana (1743–1749)
4. Marija Žozefa Karmela (1744–1801)
5. Marija Luiza (1745–1792), ištekėjo už Šventosios Romos imperijos imperatoriaus Leopoldo II
6. Pilypas (1747–1777),
7. Karolis IV (1748–1819), Ispanijos karalius. Žmona – Marija Luiza, jo pusseserė
8. Marija Teresė (1749)
9. Ferdinandas I (1751–1825), abiejų Sicilijų karalius. Žmona – Marija Karolina
10. Gabrielius (1752–1788), vedė Marianą Viktoriją
11. Ana Marija (1754–1755)
12. Antonio Paskualis (1755–1817), vedė savo giminaitę Mariją Amaliją, dukterį savo brolio Karolio IV
13. Franciskas Chavjeras (1757–1771)

## Šaltiniai

## Nuorodos

|  |
| --- |
| Karolis III (Ispanija) **Burbonai**Smulkesnė šaka **KapetaiGimė:** 1716 sausio 20 **Mirė:** 1788 gruodžio 14 |
| IspanijaIspanijaIspanijos karališkoji šeima |
| Prieš tai: **Antonijus** | **Parmos kunigaikštis** 1731 liepos 22– 1735 spalio 3 | Po to: **Karolis II** |
| Prieš tai: **Karolis IV** | **Neapolio karalius ir Sicilijos karalius** 1734 gruodžio 1 –1759 rugpjūčio 10 | Po to: **Ferdinandas IV** |
| Prieš tai: **Ferdinandas VI** | **Ispanijos karalius** 1759 rugpjūčio 10 –1788 gruodžio 14 | Po to: **Karolis IV** |