Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# The Moody Blues

|  |
| --- |
| The Moody Blues |
|  |
| Biografija |
| Kilmė |  JAV |
| Žanrai | progresyvusis rokas • art rokas • psichodelinis rokas • pop rokas • simfoninis rokas • proto-prog • R&B (ankstyvieji) |
| Aktyvumo metai | 1964–dabar |
| Įrašų kompanija | Decca • London • Deram • Threshold • A.K.A. • Polydor • Universal |
| Svetainė | moodybluestoday.com |

The Moody Blues (1969)
**„The Moody Blues“** – britų roko grupė, įkurta Birmingame (Anglija) 1964 m. Pačioje pradžioje grupė susidėjo iš klavišininko Mike Pinder, keliais instrumentais grojančio Ray Thomas, gitaristo Denny Laine, būgnininko Graeme Edge bei bosisto Clint Warwick. Grupė išpopuliarėjo grodama ritmenbliuzą. Nors grupės sudėtis iš pradžių šiek tiek keitėsi, išliko pagrindiniai jos nariai per visus geriausius jų metus, iki pat XX a. aštuntojo dešimtmečio pradžios.

1967 m. išleido savo antrąjį albumą, „Days of Future Passed“, dėl kurio yra laikomi vieni iš art roko ir progresyviojo roko pradininkų, padėjusių šiems muzikos žanrams vystytis. Aštuntojo dešimtmečio pradžioje jie intensyviai koncertavo, tačiau padarė pertrauką nuo 1974 iki pat 1977 m. Paskutinis grupės albumas buvo „December“, išleistas 2003 m. – tai kalėdinių dainų rinkinys. Jie iki pat šiol koncertuoja, kartais pasirodydami mažesniuose ar trumpesniuose renginiuose.

„The Moody Blues“ garsi tokiais kūriniais kaip „Go Now“, „Nights in White Satin“, „Tuesday Afternoon“ bei „Question“. Visame pasaulyje yra pardavusi daugiau kaip 70 milijonų savo albumų kopijų, į tai įeina 18 platininių ir auksinių. 2018 m. buvo įtraukti į Rokenrolo šlovės muziejų.

## Grupės nariai

### Dabartiniai nariai

* Graeme Edge – būgnai, perkusiniai, vokalai (1964–dabar)
* Justin Hayward – gitara, vokalai (1966–dabar)
* John Lodge – bosinė gitara, gitara, vokalai (1966–dabar)

### Buvę nariai

* Denny Laine – gitara, vokalai (1964–1966)
* Mike Pinder – klavišiniai, vokalai (1964–1978)
* Ray Thomas – fleita, perkusiniai, armonikėlė, vokalai (1964–2002: mirė 2018)
* Clint Warwick – bosinė gitara, vokalai (1964–1966: mirė 2004)
* Rodney Clark – bosinė gitara, vokalai (1966)
* Patrick Moraz – klavišiniai (1978–1990)

## Diskografija

* *The Magnificent Moodies* (1965, Jungtinė Karalystė) / *Go Now: The Moody Blues #1* (1965, JAV)
* *Days of Future Passed* (1967)
* *In Search of the Lost Chord* (1968)
* *On the Threshold of a Dream* (1969)
* *To Our Children’s Children’s Children* (1969)
* *A Question of Balance* (1970)
* *Every Good Boy Deserves Favour* (1971)
* *Seventh Sojourn* (1972)
* *Octave* (1978)
* *Long Distance Voyager* (1981)
* *The Present* (1983)
* *The Other Side of Life* (1986)
* *Sur la Mer* (1988)
* *Keys of the Kingdom* (1991)
* *Strange Times* (1999)
* *December* (2003)
# Sardinija

| Sardinija it. *Sardegna* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Italija |
| **Zona** | Italijos sala |
| **Administracinis centras** | Kaljaris |
| **Provincijos** | Kaljaris, Sulčis Iglesjentė, Medijo Kampidanas, Nuoras, Oljastra, Galuros Šiaurės Rytų Sardinija, Oristanas, Sasaris |
| **Komunų skaičius** | 377 |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 1 587 413 |
| **Plotas** | 24 090 km² |
| **Tankumas** (2021) | 66 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Sardinija |

**Sardinija** (it. *Sardegna*) – sala ir autonominis Italijos regionas Viduržemio jūroje. Regione gyvena 1,6 mln. gyventojų, sostinė – Kaljaris.

## Geografija

Salos paviršius kalnuotas, sudarytas iš senų, erozijos nudilintų kalnų. Kalnų grandinės, kurių aukštis svyruoja tarp 300 ir 1000 m raižo visą salą. Rytinėje salos dalyje iškilęs Dženardžentu masyvas, kuriame yra aukščiausia Sardinijos vieta – Punta La Marmora (1834 m), šiauriau yra giliausias Sardinijos saloje ir vienas giliausių Europoje – Goropu tarpeklis (*Gola di Gorropu*). Kranto linija labai raižyta (ilgis 1849 km), krantai daug kur statūs, skardingi. 11 km pločio Bonifacijaus sąsiauris skiria salą nuo Korsikos.

Centrinės Sardinijos kraštovaizdis
Svarbiausios Sardinijos upės yra Tirsas, Koginasas ir Flumendoza. Vienintelis natūralus ežeras – Baracas, tačiau įrengti 54 tvenkiniai. Pakrantėse yra druskingų lagūnų.

Klimatas subtropinis, didžiąją metų dalį (~300 dienų) vyrauja saulėti orai. Dauguma kritulių iškrenta rudenį ir žiemą, pavasarį pasitaiko liūčių, o kalnuose – sniego. Žiemą ir pavasarį pučia stiprus, sausas, gaivus vėjas mistralis. Vidutinė metinė oro temperatūra Sardinijoje svyruoja tarp 11-17 °C.

Sardinijoje būdingi subtropiniai krūmynai, nedidelės giraitės. Palyginti su žemynine Italija, čia išlikę daug nepaliestos gamtos plotų.

## Gyventojai

Sardinija – vienas mažiausiai ir rečiausiai apgyvendintų Italijos regionų. Dauguma gyventojų ir kartu didesnių miestų susitelkę pakrantėse, o centrinė salos dalis gyvenama retai, ten vyrauja kaimiškos gyvenvietės. Salos gyventojai pasižymi labai mažu gimstamumu, tačiau čia labai ilga gyvenimo trukmė (vid. 81 metai) bei vienas didžiausių pasaulyje šimtamečių gyventojų skaičius (22 šimtamečiai/100 tūkst. gyventojų; nusileidžia tik Okinavai).

Daugumą Sardinijos gyventojų sudaro nuo italų besiskirianti etninė grupė[reikalingas šaltinis] sardai, kalbantys savita sardų kalba. Taip pat yra imigrantų iš Rumunijos, Maroko, Kinijos, Ukrainos, Senegalo, Vokietijos.

## Didžiausi miestai

* Kaljaris 157 780 gyv.
* Sasaris 130 324 gyv.
* Kvartu Sant Elena 71 254 gyv.
* Olbija 51 045 gyv.
* Algeras 43 831 gyv.
* Nuoras 36 672 gyv.
* Oristanas 32 932 gyv.
* Karbonija 30 081 gyv.

## Šaltiniai

|  |  |
| --- | --- |
| Italijos sritys |  |
|
Abrucai | Aostos Slėnis | Apulija | Bazilikata | Emilija-Romanija | Friulis-Venecija Džulija | Kalabrija | Kampanija | Lacijus | Ligūrija | Lombardija | Markė | Molizė | Pjemontas | Sardinija | Sicilija | Toskana | Trentinas-Alto Adidžė | Umbrija | Venetas |
# Mersis

| Mersis |
| --- |
|  Keltas Mersio upėje Liverpulyje |
| **Ilgis** | 112 km |
| **Baseino plotas** | 4680 km² |
| **Ištakos** | Etrou, Goitas ir Teimas |
| **Žiotys** | Airijos jūra |
| **Šalys** | Didžioji Britanija (Anglija) |

**Mersis** (angl. *River Mersey*) – upė Jungtinėje Karalystėje, Anglijos šiaurės vakaruose. Prasideda ties Stokportu, susiliejus Etrou, Goito ir Teimo upėms, ištekančioms Peninų kalnuose. Teka į vakarus, įteka į Airijos jūrą ir sudaro ilgą Mersio estuariją, Viralo pusiasaliu atskirtą nuo Di estuarijos.

Upė laivuojama, kanalu sujungta su Trentu. Lygiagrečiai Mersio upei yra iškastas Mančesterio kanalas. Mersio slėnis labai urbanizuotas, čia įsikūrusios Didžiojo Mančesterio, Mersisaido aglomeracijos.

## Šaltiniai
# Marvel Comics

Marvel Comics|
„Marvel Comics“ logotipas, 2024 m. |
| Pirminė įmonė | Disney Publishing Worldwide |
| Statusas | Veikianti |
| Įkurta | * 1939 m. (1939) (Timely Comics)
* 1947 m. (1947) (Magazine Management)
* 1961 m. (1961) (Marvel Comics)
 |
| Įkūrėjas | Martin Goodman |
| Kilmės šalis | JAV |
| Centrinė būstinė | 135 W. 50th Street, Manhatanas, Niujorkas |
| Platinimas | * Penguin Random House Publisher Services
* Diamond Comic Distributors (didmeninė prekyba)
* Hachette Book Group Client Services
 |
| Žanrai | * Superherojų literatūra
* Mokslinė fantastika
* Maginė fantastika
* Veiksmo literatūra
* Nuotykių literatūra
 |
| Oficiali svetainė | marvel.com |

**Marvel Comics** – Amerikos komiksų leidybinė kompanija, kurios savininkė yra Marvel Publishing, Inc., Marvel Entertainment, Inc. padalinys.

Marvel Comics yra tokių superherojų kaip Žmogus voras, X-Menai, Fantastiškasis Ketvertas, Juodoji pantera, Geležinis žmogus, Tanosas, Kapitonas Amerika, Ernis, Halkas, Žaliasis goblinas ir daugelio kitų, leidėja. Daugelis veikėjų veikia viename pasaulyje, žinomame kaip Marvel Visata.

Kompanijos komiksų padalinys buvo įkurtas 1939 m. ir vadinosi Timely Publications. XX a. 6-jame dešimtmetyje kompanija buvo žinoma kaip Atlas Comics. 7-jame dešimtmetyje, išleidus tokius veikėjus kaip Žmogus Voras, ir Fantastiškasis Ketvertas, Marvel Comics tapo viena pagrindinių Amerikos leidybinių kompanijų.

## Išnašos
# George Strait

|  |
| --- |
| George Strait |
|
Strait koncerto metu, 2014 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | George Harvey Strait Sr. |
| Gimė | 1952 m. gegužės 18 d. Potytas, Teksasas, JAV |
| Kilmė | Persalas, Teksasas, JAV |
| Žanrai | Kantri |
| Veikla | * Dainininkas
* dainų autorius
* aktorius
* įrašų prodiuseris
* rančos savininkas
 |
| Instrumentai | * Vokalas
* gitara
 |
| Aktyvumo metai | 1976–dabar |
| Įrašų kompanija | MCA |
| Susijusi veikla | Ace in the Hole Band |
| Svetainė | georgestrait.com |

**Džordžas Harvis Straitas vyresnysis** (*George Harvey Strait Sr.*, g. 1952 m. gegužės 18 d.) – amerikiečių kantri muzikos atlikėjas, dainų autorius, aktorius ir įrašų prodiuseris. Laikomas kaip vienu iš neotradicinio kantri stiliaus pradininkų ir puosėlėtojų, dėl to neretai vadinamas „kantri muzikos karaliumi“. Atlikėjui priklauso rekordinis skaičius įrašų, pasiekusių pirmąją bet kokio žanro, bet kokio reitingo vietą. 2024 m. Strait surengė didžiausią mokamą koncertą JAV istorijoje, į kurį susirinko per 110 tūkstančių žiūrovų.

Debiutinis atlikėjo albumas „Strait Country“ išleistas 1981 m. rugsėjį. 2024 m. duomenimis, Strait yra išleidęs trisdešimt vieną studijinį albumą, iš kurių naujausiasis, „Cowboys and Dreamers“, išleistas 2024 m. rugsėjį. Atlikėjas visame pasaulyje yra pardavęs per 120 milijonų įrašų ir yra vienas geriausiai parduodamų visų laikų muzikantų.

## Diskografija

**Studijiniai albumai *Strait Country* (1981)
* *Strait from the Heart* (1982)
* *Right or Wrong* (1983)
* *Does Fort Worth Ever Cross Your Mind* (1984)
* *Something Special* (1985)
* *#7* (1986)
* *Ocean Front Property* (1987)
* *If You Ain't Lovin' You Ain't Livin'* (1988)
* *Beyond the Blue Neon* (1989)
* *Livin' It Up* (1990)
* *Chill of an Early Fall* (1991)
* *Holding My Own* (1992)
* *Easy Come Easy Go* (1993)
* *Lead On* (1994)
* *Blue Clear Sky* (1996)
* *Carrying Your Love with Me* (1997)
* *One Step at a Time* (1998)
* *Always Never the Same* (1999)
* *George Strait* (2000)
* *The Road Less Traveled* (2001)
* *Honkytonkville* (2003)
* *Somewhere Down in Texas* (2005)
* *It Just Comes Natural* (2006)
* *Troubadour* (2008)
* *Twang* (2009)
* *Here for a Good Time* (2011)
* *Love Is Everything* (2013)
* *Cold Beer Conversation* (2015)
* *Honky Tonk Time Machine* (2019)
* *Cowboys and Dreamers* (2024)

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* George Strait svetainėje Last.fm
# Chappell Roan

|  |
| --- |
| Chappell Roan |
|
Roan koncerto metu, 2022 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Kayleigh Rose Amstutz |
| Gimė | 1998 m. vasario 19 d. Vilardas, Misūris, JAV |
| Žanrai | * Synthpop
* dance-pop
* poprokas
 |
| Veikla | * Dainininkė
* dainų autorė
 |
| Aktyvumo metai | 2014–dabar |
| Įrašų kompanija | * Atlantic
* Island
* Amusement
 |
| Svetainė | iamchappellroan.com |

**Keilė Rouz Amstutz** (*Kayleigh Rose Amstutz*, g. 1998 m. vasario 19 d.), geriau žinoma sceniniu slapyvardžiu **Chappell Roan** – amerikiečių dainininkė ir dainų autorė. Savo karjerą pradėjo dar paauglystėje, į „YouTube“ platformą keldama savo atliekamus kitų atlikėjų kūrinius. 2014 m. lapkritį išleista originali atlikėjos daina „Die Young“ patraukė „Atlantic Records“ įrašų kompanijos dėmesį ir 2015 m. gegužę su jais pasirašė kontraktą. 2017 m. išleistas debiutinis EP „School Nights“. 2020 m.
išleistas atlikėjos singlas „Pink Pony Club“ susilaukė didelio kritikų pripažinimo, tačiau „Atlantic Records“ netrukus nutraukė kontraktą.

2023 m. rugsėjį išleistas debiutinis atlikėjos studijinis albumas „The Rise and Fall of a Midwest Princess“. Nors įrašas ir buvo gerai įvertintas kritikų, komceriškai jis pradėjo kilti tik 2024–aisiais, vėliau pasiekęs aukštas daugelio šalių reitingų vietas.

## Diskografija

**Studijiniai albumai *The Rise and Fall of a Midwest Princess* (2023)

**EP *School Nights* (2017)

## Išnašos
# 20th Century Studios

20th Century Studios|  |
| Forma | The Walt Disney Company dukterinė įmonė |
| Pramonė | Kinas |
| Įkurta | 1935 m. gegužės 31 d. |
| Įkūrėjas (-ai) | Joseph M. Schenck Darryl F. Zanuck |
| Centrinė būstinė | Fox Plaza, Century City, Los Andželas, Kalifornija, JAV |
| Produkcija | Kino filmai, televizijos filmai |
| Savininkas (-ai) | Nepriklausoma (1915–1985 m.) News Corporation (1985–2013 m.) 21st Century Fox (2013–2019 m.) |
| Holdingas | Fox Entertainment Group |
| Padaliniai | 20th Century Animation Fox Animation Studios Fox 2000 Pictures |
| Tinklalapis | www.20thcenturystudios.com |

**20th Century Studios** – viena didžiausių JAV kino kompanijų, esanti *Century City*, Los Andžele.

„20th Century Fox“ anksčiau priklausė žiniasklaidos milžinei „News Corporation“, bet po jos skilimo tapo dukterine „21st Century Fox“ įmone.

Kino kompanijos pelningiausi filmai yra „Vienas namuose“, „Žvaigždžių karai“, „Svetimas prieš Grobuonį“, „Ledynmetis“.

„20th Century Fox“ pastatas, pastatytas 1987 m.
## Istorija

Kino kompanija įkurta 1935 m. gegužės 31 d. susijungus kompanijoms „Fox Films“ (įkurta 1915 m.) ir „20th Century Pictures, Inc.“ (įkurta 1933 m.).

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# DreamWorks

DreamWorks Studios|  |
| Forma | Dukterinė įmonė |
| Įkurta | 1994 m. spalio 12 d. |
| Centrinė būstinė | Universal Sitis, Los Andželas, Kalifornija, JAV |
| Svarbiausi darbuotojai | Stacy Snider (bendrapirmininkas, CEO) |
| Produkcija | Kino filmai, televizijos programos |
| Savininkas (-ai) | Nepriklausoma (1994–2006 m.) Viacom (2006–2008 m.) Reliance ADA Group (2008–dabar) |
| Darbuotojų | 1 200 (2008 m.) |
| Padaliniai | DreamWorks Animation (buvęs) DreamWorks Live Theatrical Productions (dabartinis) DreamWorks Movie Network (dabartinis) DWKids.com (dabartinis) |
| Dukterinės įmonės | DreamWorks Records (buvusi) DreamWorks Interactive (buvusi) DreamWorks Television (dabartinė) DreamWorks Home Entertainment (dabartinė) Go Fish Pictures (buvusi) |
| Tinklalapis | www.dreamworksstudios.com |

**DreamWorks Studios**, oficialiai **DW II Distribution Co., LLC**, taip pat žinoma kaip **DreamWorks SKG** – JAV kino studija, daugiausia kurianti kino filmus ir televizijos programas. Įmonė yra išleidusi daugiau kaip 10 filmų, iš kurių kiekvienas uždirbo po daugiau kaip 100 mln. JAV dolerių.

Įmonės pradžia laikomi 1994 m., kai žiniasklaidos magnatai Steven Spielberg, Jeffrey Katzenberg ir David Geffen (po įmonės logotipu esantys inicialai **SKG** sudaryti iš pirmųjų kiekvieno iš jų pavardės raidžių) nutarė įkurti naują Holivudo studiją. Jie bendrai valdo 72 % įmonės akcijų.

## Istorija

1994 m. įkūrus studiją, visi trys įkūrėjai biudžetui skyrė po 33 mln. JAV dolerių, dar 500 mln. pridėjo „Microsoft“ bendraįkūrėjas Polas Alenas.

1998 m. studija išleido pirmąjį pilnametražį animacinį filmą „Skruzdėliukas Z“ (*Antz*). 2000 m. įmonė įkūrė animacijos padalinį „DreamWorks Animation“, kuris 2004 m. tapo nepriklausoma kompanija.

## Logotipas

„DreamWorks“ logotipe vaizduojamas ant pusmėnulio sėdintis ir žvejojantis berniukas. Idėja sukurti tokį logotipą kilo Stivenui Spilbergui, kuris pradžioje norėjo kompiuteriu sukurto paveikslėlio, tuo tarpu konsultantas vaizdo efektų kūrime Denisas Murenas (*Dennis Muren*) pasiūlė pieštinę versiją.
Sukurti logo buvo patikėta dizaineriui Robertui Hantui (*Robert Hunt*), kurio sūnus pozavo berniuko modeliui. Hantas pateikė abejas versijas ir Spilbergas pasirinko kompiuterinę. Muzika, skambanti pasirodžius logotipui, buvo parašyta Džono Viljamso.
# Švedijos lenai

**Švedijos lenai** (arba Švedijos grafystės; šved. *län*) – Švedijos administraciniai teritoriniai vienetai, egzistuojantys paraleliai su kitais administraciniais vienetais – provincijomis. Yra 21 lenas. Pagal Europos Sąjungos Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūrą priskiriami NUTS 3 lygmeniui. Kiekvienas lenas dar suskirstytas į komunas, kurių šiuo metu suskaičiuojama 290.

## Teisinė būklė

Švedijos lenai turi vietos savivaldą − gubernijos administraciją (*länsstyrelse*), skiriamą Švedijos vyriausybės. Ji yra atskaitinga vyriausybei bei parlamentui − rikstagui. Administracijos uždavinys yra koordinuoti vietos savivaldą pagal vyriausybės ir parlamento vykdomą politiką, atsižvelgiant į vietines ypatybes ir reikalavimus.

Kiekvienas lenas turi renkamą tarybą į vietos savivaldą − landstingą (*landsting*). Svarbiausias landstingo uždavinys yra rūpintis socialiniu ir medicininiu aprūpinimu savo lene.

## Lenai

Švedijos lenai ir jų oficialūs kodai:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * AB: Stokholmo lenas
* AC: Vesterbotenas
* BD: Norbotenas
* C: Upsalos lenas
* D: Siodermanlandas
* E: Esterjotlandas
* F: Jonšiopingo lenas
* G: Kronobergo lenas
* H: Kalmaro lenas
* I: Gotlandas
* K: Blekingė
* M: Skonė
* N: Halandas
* O: Vestra Jotalandas
* S: Vermlandas
* T: Erebru lenas
* U: Vestmanlandas
* W: Dalarna
* X: Jevleborgas
* Y: Vesternorlandas
* Z: Jemtlandas
 |  *Švedijos lenai* |   |

## Istorija

Lenai buvo įsteigti 1634 m., Akselio Oksenšterno iniciatyva, siekiant modernizuoti šalies administravimą. Iki tol Švedijoje egzistavo provincijos, kurios išliko kaip alternatyvi, tradicinė administravimo sistema iki mūsų dienų. Kai kurie lenai suformuoti provincijų pagrindu ir sutapo su provincijų teritorijomis, arba su provincijų dalimis. Lenai apėmė ne tik Švedijos, bet ir Suomijos teritorijas, kurios priklausė Švedijos karalystei.

Per istoriją kai kurie lenai keitė pavadinimus, buvo suskaidomi (pvz., Norlando lenas 1645 m. padalintas į tris dalis), neretai jungiami (paskutinis jungimas įvyko 1999 m., iš trijų lėnų suformuojant Vestra Jotalandą). 1809 m. Švedija buvo priversta atiduoti 5 rytinius lenus Rusijos imperijai, kurie vėliau tapo Suomijos teritorija ir davė pagrindą Suomijos lenų vystymuisi (pastarosios po daugybės reformų panaikintos 2010 m.).

## Nuorodos

* Švedijos atlasas Archyvuota kopija 2020-01-26 iš Wayback Machine projekto.
* Sweden: Administrative Division (Citypopulation.de)
* Counties of Sweden (Statoids.com)
# Rytų Europa

Rytų Europa
Rytų Europa Stylerio žemėlapyje 1891 m.
**Rytų Europa** – teritorija, dengianti rytinę Europos žemyno dalį.

Kaip istorinis ir kultūrinis regionas Rytų Europa neturi griežtai apibrėžtų ribų. Skirtingais laikotarpiais Rytų Europai buvo priskiriamos skirtingos šalys. Pagal vieną iš versijų Rytų Europa yra europinė Rusijos dalis ir buvusios tarybinės respublikos:

* Baltarusija
* Moldavija
* Rusija
* Ukraina

Pagal kitą versiją, ypač, kai Europa skirstoma į dvi dalis – Vakarų ir Rytų, Rytų Europai priskiriamos visos Europos šalys, buvusios komunistų įtakoje – vadinamasis Rytų Blokas. Taip skirstant Europą prie aukščiau paminėtų šalių Rytų Europai priskiriamos ir Vidurio bei Pietryčių Europos šalys.

Pagal trečią versiją, kuri remiasi dar senesnėmis istorinėmis realijomis, Rytų Europai priskiriamas regionas, buvęs Rusijos, Austrijos ir Turkijos imperijų sudėtyje. Iš tų laikų regionui išliko kai kurie jį XX-ame amžiuje vienijantys bruožai: etniniu pagrindu paremtas nacionalizmas, siekis vienos tautos žmones suvienyti vienoje valstybėje, kuris lėmė daugelį konfliktų per visą XX-ą amžių, ekonominis atsilikimas nuo Vakarų Europos ir kt.

 **Europos regionai** [slėpti]

Vakarų Europa | Rytų Europa | Šiaurės Europa | Pietų Europa | Vidurio Europa
 Skandinavija | Baltijos valstybės | Beniliuksas
# Viešo naudojimo kūrinys

PD ženklas
**Viešo naudojimo** (angl. *public domain*) kūrinys yra tada, kai jo negina autorinės teisės dėl autorinių teisių galiojimo laiko baigties, dėl buvimo viešuosiuose archyvuose. Viešo naudojimo režimas galioja ir kūriniams, kuriems autorinės teisės negali būti taikomos. Taip pat viešai naudojamas kūrinys tampa tuomet, kai savo noru autorius atsisako autorinių teisių.

Intelektinė nuosavybė tam tikrą laiką paprastai yra saugoma teisės normų. Jam pasibaigus, kūrinys tampa viešo naudojimo, kadangi preziumuojama, kad jau praėjo laikotarpis, per kurį buvo būtina teisinė apsauga, paprastai užtikrinanti autoriaus pajamų šaltinį, dauginant kūrinį ir leidžiant juo naudotis.

## Taip pat skaitykite

* Copyright
* Creative Commons licencijos
* Open Content
* Project Gutenberg
* Software-Patent
* Street Performer Protocol

## Nuorodos

* Center for the Study of the Public Domain
* Public - domain.org
* Copyright Term and the Public Domain in the United States – 1 January 2005 (Peter B. Hirtle apžvalga, Cornell University, taip pat PDF, sąlyga – „Creative Commons Attribution-NonCommercial License“ licencija)
* Creative Commons Public Domain Archyvuota kopija 2015-12-04 iš Wayback Machine projekto.
* Public Domain Music („A reference site to help identify public domain songs and public domain music.“)
* Muzikos natos ir PD
# Manitoba

| Manitoba angl. ir pranc. *Manitoba* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| (Išsamiau) |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** |  Kanada |
| **Administracinis centras** | Vinipegas |
| **Oficialios kalbos** | anglų, prancūzų *(de jure)* |
| **Įkūrimo data** | 1870 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 1 383 765 |
| **Plotas** | 649 950 km² |
| **Tankumas** (2021) | 2,13 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** | www.gov.mb.ca |
|  **Vikiteka** | ManitobaVikiteka |

**Manitoba** – viena iš Kanados provincijų. Ji penktoji pagal dydį Kanados provincija. Iš vakarų Manitoba ribojasi su Saskačevanu, rytuose su Ontarijo provincija, iš šiaurės – su Nunavutu ir Hadsono įlanka. Pietuose Manitoba turi sieną su JAV.

Didžiausias miestas ir valstijos sostinė – Vinipegas. Valstijoje telkšo vienas didžiausių Kanadoje Vinipego ežeras.

## Didžiausi miestai

* Vinipegas – 705,2 tūkst. gyv. (2016 m.)
* Brendonas – 48,8
* Stainbakas 15,8
* Tompsonas – 13,6
* Portidž la Preris – 13,3
* Vinkleris – 12,6
* Selkerkas – 10,2
* Mordenas – 8,6
* Dofinas (Manitoba) – 8,4
* Flin Flonas

Čerčilio kyšulys. Hadsono įlanka
## Šaltiniai

|  |  |
| --- | --- |
| **Kanados provincijos ir teritorijos** |  |
| **Provincijos:** Alberta | Britų Kolumbija | Kvebekas | Manitoba | Naujasis Bransvikas | Naujoji Škotija | Niufaundlandas ir Labradoras | Ontarijas | Princo Edvardo sala | Saskačevanas | |
| **Teritorijos:** Jukonas | Nunavutas | Šiaurės Vakarai |
# Aktyvizmas

**Aktyvizmas** (lot. *activus* - veiklus) – sąmoningas veiksmas, kurio tikslas yra socialinis ar politinis pokytis. Šis veiksmas kreipiamas į kontroversiškai vertinamo požiūrio palaikymą ar oponavimą jam.

Pats žodis *aktyvizmas* lietuvių kalboje dažniau vartojamas kaip bet koks aktyvus elgesys, todėl svarbu atskirti aktyvizmą *plačiąja prasme* nuo aktyvizmo *siaurąja prasme*. Šis straipsnis yra apie aktyvizmą *siaurąja prasme*.)

*Aktyvizmas siauraja prasme* dažnai suprantamas kaip protesto ar disidentų veiklos sinonimas, tačiau jis apima platų politinių požiūrių ir formų spektrą. Nuo laiškų rašymo laikraščiams ir politikams, etiško pirkimo iki gatvės riaušių ir demonstracijų ar partizaninės veiklos. Kartais aktyvizmu laikomas ir terorizmas (priklausomai iš kieno pozicijų žvelgiama).

## Aktyvizmo pavyzdžiai

* Boikotas
* Demonstracija
* Kraftizmas
* Lobizmas
* Pilietinis nepaklusnumas
* Streikas
* Tiesioginis veiksmas
* Haktyvistai