Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ben Lyon

| Ben Lyon |
| --- |
|  |
| Benas Lajonas 1936 m. |
| Gimė | 1901 m. vasario 6 d. Atlanta,  JAV |
| Mirė | 1979 m. kovo 22 d. (78 metai) netoli Honolulu,  JAV |
|  |
| Veikla | aktorius |

**Benas Lajonas** (angl. *Ben Lyon*, 1901 m. vasario 6 d. Atlanta, JAV – 1979 m. kovo 22 d. netoli Honolulu, JAV) – amerikiečių aktorius ir kino kompanijos „20th Century Fox“ vadovas, vėliau dirbęs britų radijuje, vaidinęs britų kine ir televizijoje.

## Biografija

Benas Lajonas gimė Atlantos žydų šeimoje. Karjerą pradėjo nebyliajame kine. 1930 m. su Džyn Harlou (*Jean Harlow*) nusifilmavo Hovardo Hjuso (*Howard Hughes*) filme „Pragaro angelai“. Tapęs kino kompanijos „20th Century Fox“ administratoriumi, būtent jis 1946 m. priėmė Merlin Monro (*Marilyn Monroe*) į jos pirmąsias filmavimosi peržiūras. Be to, jis pastebėjo, kad Monro panaši į Džyn Harlou. Tuo metu Monro buvo žinoma Kaip Norma Džyn Beiker (*Norma Jean Baker*) arba kaip Martinson. Monro jam liko visada dėkinga už pagalbą siekiant karjeros. B. Lajonas – vienas iš nedaugelio vyrų, kuris po Monro mirties neteigė buvęs jos meilužiu.

B. Lajonas 1930–1971 m. buvo vedęs Bibi Daniels (*Bebe Daniels*), 1974–1979 m. – Marian Nikson (*Marian Nixon*). 1979 m. kovo 22 d. kruiziniame laive „Queen Elizabeth 2“ netoli Honolulu jį ištiko mirtinas širdies smūgis. Palaikai buvo kremuoti ir palaidoti Holivudo kapinėse prie pirmosios žmonos.

## Filmografija

* Beno Lajono filmografija

## Išnašos
# Labdarys

Andrew Carnegie – vienas žymiausių XX a. pradžios filantropų.
**Labdarys** arba **filantropas** (gr.: φιλος *philos* = draugas, meilė + ανθροπος *anthropos* = žmogus – „žmogaus draugas“) – geradarys, iš žmogiškųjų paskatų aukojantis materialines vertybes jų stokojantiems žmonėms. Labdarys veikia kito žmogaus, visuomenės, viešojo intereso labui, jam tarnauja, savo gyvenimą ar jo dalį skirdamas nesavanaudiškai veiklai, už kurią jis negauna jokio (materialinio) užmokesčio.

Labdariais paprastai vadinami tik dideles sumas labdarai aukojantys asmenys, kurių asmeninis poveikis visuomenei yra reikšmingas, o savo darbą aukojantys asmenys paprastai vadinami savanoriais.

Labdarys, filantropas – taip pat toks žmogus, kuris veikia iš altruistinių paskatų, aukodamas savo interesus kitų asmenų atžvilgiu dėl šių gyvybinių ir kitaip svarbių interesų. Filantropinė veikla pagal savo turinį ir prasmę atsiejama nuo politikos, verslo, teisės, religijos, dorovės ar kitų socialinių reguliatorių, veikiančių išorinio spaudimo ar prievartos pagalba.

Žinoma, labdarys gali veikti skatinamas savo etinių (religinių, politinių, ekonominių) ir kitų įsitikinimų, nuostatų dėka, tačiau neturėtų keisti filatropinės veiklos esmės – neatlygintinė veikla, už kurią negaunama užmokesčio, ir kuri yra naudinga kitiems žmonėms, neprieštaraujanti visuomenės (viešajam) interesui, nepažeidžianti kitų asmenų teisių ir laisvių.

## Šaltiniai

## Taip pat skaitykite

* Efektyvus altruizmas
* Žymesnių labdarių sąrašas
# Kabaretas

„Moulin Rouge“ kabaretas Paryžiuje
Kabaretas iš vidaus
**Kabaretas** (pranc. *cabaret*, vok. *kabarett*) – įstaiga, sudaranti sąlygas scenos menui ir teikianti maitinimo paslaugas bei orientuota į žmonių socializacijos poreikius.

Kabaretuose paprastai vyrauja charizmatiška aplinka, renginiai ir atlikėjai, veikia baras bei virtuvė. Gali būti panašus į restoraną ar užeigą su scena pasirodymams.

Rengiami įvairūs scenos meno pasirodymai: šokio teatras, teatralizuoti koncertai, dramos, politinės satyros, komikų, fakyrų pasirodymai, televizijos šou filmavimai, performansai.

Nevykstant renginiams gali veikti kaip naktinis klubas ar kaip įprasta maitinimo įstaiga.

## Istorija

Pirmąjį kabaretą „Le Chat Noir“ 1880 m. Prancūzijoje įkūrė Rodolphe Salis. Jis tuomet įkvėpė įkurti panašias vietas renginiams Vokietijoje ir Austrijoje. Pirmasis kabaretas „Überbrettl“ Vokietijoje įkurtas Berlyne 1901 m., Austrijoje „Jung-Wiener Theater zum lieben Augustin“ įkurtas Vienoje. Pradžioje jie buvo orientuoti į politinės satyros ir juodojo humoro renginius.

Vieną žinomiausių ir žymiausių kabaretų „Moulin Rouge“ (pranc. *Raudonasis Malūnas*) 1889 m. Paryžiuje įkūrė Charles Zidler ir Joseph Oller.

## Taip pat skaitykite

* Restoranas
* Kavinė
* Užeiga
* Smuklė
* Baras
* Bufetas
* Valgykla
* Bistro
# The Spectator

The Spectator|  |
| Periodiškumas | savaitinis |
| Kategorijos | politika, kultūra, konservatizmas |
|

---

 |
| Redaktorius | Fraser Nelson |
| Pirmasis leidimas | 1828 m. |
| Kompanija | Press Holdings |
| Kalba | anglų |
| Tiražas | 82 585 egz. (2016 m.) |
| ISSN | ISSN 0038-6952 |
|

---

 |
| **Tinklalapis:** www.spectator.co.uk |

**„The Spectator“** – britų savaitinis žurnalas, kuriame rašoma politikos, kultūros ir aktualijų temomis. Pirmasis leidimas išėjo 1828 m. liepos mėn. Žurnalo savininkai David ir Frederick Barclay, taip pat per savo įsteigtą įmonę „Press Holdings“ valdantys laikraščio „The Daily Telegraph“ akcijų paketą. Žurnalo turinį daugiausia sudaro straipsniai politikos ir kultūros temomis, redakcija paprastai palaiko Konservatorių partiją. Žurnale taip pat būna apžvalginių straipsnių knygų, muzikos, operos bei kino ir televizijos temomis.

## Išnašos
# Vėjo nublokšti (1939 filmas)

| *Vėjo nublokšti* |
| --- |
|  |
|   |
| Pavadinimas | Gone with the Wind |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | Victor Fleming George Cukor Sam Wood |
| Scenaristas (-ai) | Sidney Howard Ben Hecht David O. Selznick Jo Swerling John Van Druten |
| Vaidina | Clark Gable Vivien Leigh |
| Metai | 1939 |
| Žanras | Romantinis, drama |
| Pagal knygą | Margaret Mitchell „Vėjo nublokšti“ |
| Trukmė | 222 min. |
| Kalba | anglų |

**Vėjo nublokšti** (angl. *Gone with the Wind*) – filmas apie meilės ir nuotykių istoriją tarp pietinės JAV plantacijos savininko dukters Scarlett O'Hara (akt. Vivien Leigh) ir atsitiktinai atvykusio į plantaciją Rhett’o Batlerio (akt. Clark Gable), JAV pilietinio karo įvykių fone. Filmas sukurtas pagal 1936 m. išleistą Margaret Mitchell to paties pavadinimo romaną.

Pagrindinio vaidmens atlikėja Vivien Leigh buvo atrinkta iš daugiau kaip 2000 kandidačių, Clark Gable (Rhett’o vaidmuo), buvo išrinktas bendru Amerikos žiūrovų balsavimu. Kai pirmą kartą per JAV televiziją buvo parodytas šis filmas 1979 m., auditoriją sudarė apie 130 mln. žiūrovų. Kino teatras „Skrijn“ (Atlanta, JAV), nuo 1939 m. gruodžio 15 d. du kartus per dieną rodo šį filmą.

Filmo režisieriai: George Cukor, Victor Fleming, Sam Wood.

## Aktoriai

Vaidmenis atliko:

* Vivien Leigh
* Clark Gable
* Leslie Howard
* Olivia de Havilland
* Hattie McDaniel
* Ward Bond
* Victor Jory
* Thomas Mitchell
* Olivia de Havilland
* Barbara O’Neil
* Laura Hope Crews
* Hattie McDaniel
* Ona Munson
* Harry Davenport
* Ann Rutherford
* Evelyn Keys
* Carroll Nye
* Paul Hurst
* Isabel Jewell
* Cliff Edwards
* Butterfly McQueen
* Rand Brooks
* Eddie Anderson
* Oscar Polk
* Jane Darwell
* William Bakewell
* Violet Kemble-Cooper
* Eric Linden
* George Reeves

## Apdovanojimai

Oskarai
* Geriausias filmas (*Best Picture*) – David O. Selznick, prodiuseris
* Geriausia pagrindinio vaidmens atlikėja (*Best Actress in a Leading Role*) – Vivien Leigh
* Geriausia antraeilio vaidmens aktorė (*Best Actress in a Supporting Role*) – Hattie McDaniel
* Geriausia meno režisūra – Lyle R. Wheeler
* Geriausia kinematografija, spalvota – Ernest Haller, and Ray Rennahan
* Geriausia režisūra (*Best Director*) – Victor Fleming
* Geriausias montažas (*Best Film Editing*) – Hal C. Kern, and James E. Newcom
* Geriausias scenarijus – Sidney Howard
* Garbės apdovanojimas – William Cameron Menzies
* Techninio pasiekimo apdovanojimas – Don Musgrave

Oskarų nominacijos
* Geriausias pagrindinio vaidmens atlikėjas (*Best Actor in a Leading Role*) – Clark Gable
* Geriausia antraeilio vaidmens aktorė (*Best Actress in a Supporting Role*) – Olivia de Havilland
* Geriausi specialieji efektai – Fred Albin (garsas), Jack Cosgrove (fotografija), ir Arthur Johns (garsas)
* Geriausia muzika, bendras įvertinimas – Max Steiner
* Geriausias garsas, įrašymas – Thomas T. Moulton (Samuel Goldwyn SSD)
# Sekluma

Seklumos prie Nyderlandų krantų
Salelę ir žemyną jungianti sekluma (nerija) Tailande
**Sekluma** – vieta vandens telkinyje (vandenyne, jūroje, upėje, ežere), kur santykinai yra gana seklu.

Seklumomis įvardinamos įvairaus gylio, kilmės ir apimties vietos. Vandenynuose seklumomis vadinamos žemyninės Žemės plutos struktūros, juosiamos vandenyninės plutos (pvz., Seišelių sekluma), nugrimzdę koraliniai atolai (pvz., Robi ir Vaitupu sekluma Tuvalu salose), priekrančių teritorijos, kuriose yra jūrų srovių išskalautų smulkių uolienų (pvz., Rasytės, Klaipėdos, Slupsko seklumos Baltijos jūroje), ar vietos prie didelių upių žiočių, kur suklostoma daug nešmenų (barai). Dideli tokių seklių vietų plotai vandenyne dar vadinami bankomis. Kitos seklios jūrų vietos yra koraliniai rifai, povandeninės nerijos.

Seklios ežerų pakrantės vadinamos atabradais, jūrų ir vandenyno – šelfu. Upių vagos seklumos, kur į paviršių išeina akmenys yra rėvos.

Laivyboje seklumomis vadinamos bet kokios vietos, mažesnės už laivo grimzlę (ar nedaug ją teviršijančios), kur laivas gali užplaukęs nebepajudėti iš vietos.

## Šaltiniai
# JAV nepriklausomybės karas

| JAV nepriklausomybės karas |
| --- |
|  Pagrindinės karo kampanijos |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Data | 1775 m. balandžio 19 d. – 1783 m. rugsėjo 3 d. |
| Vieta | Rytų Šiaurės Amerika, Gibraltaras, Balearų salos, Centrinė Amerika; Prancūzų, Olandų ir Britų kolonijos Indijos subkontinentas, Afrika |
| Rezultatas | Amerikos nepriklausomybė |
| Priežastis | Dideli mokesčiai |
| Teritoriniai pokyčiai | Britanijos teritorijos, esančios į rytus nuo Misisipės ir į pietus nuo Didžiųjų ežerų, atitenka Jungtinėms Amerikos valstijoms ir Ispanijai; Ispanija gauna Floridą ir Menorką; Britanija Prancūzijai atiduoda Tobagą ir Senegalą. |

 |
| Konflikto šalys |
|  Jungtinės Amerikos Valstijos  Prancūzija (1778–83)  Ispanija (1779–83)  Olandija (1780–83) |  Didžioji Britanija

---

Bendradarbiaujantys:
Čerokiai Mohaukai |
| Vadovai ir kariniai vadai |
|  George Washington |  Frederick North |

**JAV nepriklausomybės karas** (1775–1783), taip pat vadinamas **Amerikos nepriklausomybės karu**, buvo karas tarp Didžiosios Britanijos karalystės ir trylikos „susivienijusių kolonijų“. Karas buvo Amerikos revoliucijos kulminacija; jo metu kolonistai nuvertė britų valdžią. 1775 m. revoliucionieriai ėmė kontroliuoti visų trylikos kolonijų vyriausybes, sušaukė Antrąjį Kontinentinį kongresą ir sukūrė Kontinentinę armiją. 1776 m. liepos 4 d. trylikos kolonijų atstovai priėmė Nepriklausomybės deklaraciją, kuri žymėjo naujos valstybės – Jungtinių Amerikos Valstijų – pradžią. Deklaracijos pagrindas – Tomo Džefersono projektas.

Karo metu britai sugebėjo išnaudoti savo pranašumą jūroje ir užėmė pakrantės miestus, tačiau praktiškai nekontroliavo kaimiškosios kolonijų dalies, kur gyveno apie 90 proc. gyventojų. 1778 m. pradžioje, netrukus po Saratogos mūšio, į karą prieš Britaniją įstojo Prancūzija, o per kitus dvejus metus kaip Prancūzijos sąjungininkai į karą įsitraukė ir Ispanija bei Nyderlandai.

Karas prasidėjo po ilgus metus trukusios įtampos tarp Britų imperijos ir kolonijų. Ypač įtampą didino papildomų mokesčių nustatymas, autonomijos ribojimas. Smulkūs susidūrimai ir incidentai, anglų prekių boikotai vyko dar iki karo pradžios (pvz., *Bostono arbatėlė*).

Kolonistai buvo pasidalinę į dvi grupuotes. *Lojalistai* arba *toriai* norėjo likti ištikimais Britanijai ir permainų nenorėjo. *Patriotai* arba *vigai* norėjo nepriklausomybės.

1783 m., D. Britanijai pasirašius Versalio taikos sutartį, buvo pripažinta JAV nepriklausomybė.
# Twitter

X|
Nuo 2023 m. naudojamas naujasis logotipas |
| Forma | Akcinė bendrovė |
| Pramonė | Informacinės technologijos |
| Įkurta | 2006 m. kovo 21 d. |
| Įkūrėjas (-ai) | Jack Dorsey, Evan Williams, Noah Glass, Biz Stone |
| Centrinė būstinė | San Franciskas, Kalifornija, JAV |
| Svarbiausi darbuotojai | Linda Yaccarino (vadovė) |
| Paslaugos | Mikrotinklaraštis, socialinis tinklas |
| Pajamos | $665m mln. (2013 m.) |
| Pelnas | $512 mln. nuostolis (2013 m.) |
| Savininkas (-ai) | Elon Musk |
| Darbuotojų | 2 300 (2013 m.) |
| Tinklalapis | www.x.com |

**„X“** – nemokama mikrotinklaraščių bei socialinių tinklų paslauga, leidžianti jos vartotojams siųsti ir skaityti trumpus įrašus (angl. *posts*). Šis socialinis tinklas buvo sukurtas 2006 m., o jo idėją sumanė Džekas Dorsis, o Evanas Viljamsas iš pradžių didžiąja dalimi finansavo verslą.

2023 m. visame pasaulyje „X“ naudojosi daugiau kaip 666 mln. aktyvių vartotojų.

„X“ yra vienas iš 10 lankomiausių interneto puslapių pasaulyje. O prie to žymiai prisidėjo sparčiai augantis „X“ žinučių skaičius. Pavyzdžiui, „Twitter“ pranešimų kiekvieną dieną 2010 m. buvo nusiunčiama tik 50 mln. o 2013 m. šis skaičius išaugo iki 500 mln.

2022 m. balandžio 25 d. įmonės valdyba sutiko už 44 milijardus JAV dolerių parduoti „Twitter“ Ilonui Maskui. Šis pardavimas buvo patvirtintas 2022 m. spalio 27 d.

2023 m. birželio 5 d. organizacijos vadove paskirta Linda Yaccarino.

2023 m. liepos 23 d. E. Maskas paskelbė, kad „Twitter“ keičia savo logotipą į „X“ ženklą.

## Ypatumai

„Sučiulbėjimas“, „sučirenimas“ (angl. *tweet*) – tekstinė iki 280 (iki 2017 m. 140) simbolių žinutė, parodoma autoriaus puslapyje ir nusiunčiama jo prenumeratoriams, dar žinomiems kaip sekėjai (angl. *followers*). Autoriai gali apriboti žinučių matomumą iki savo draugų rato arba leisti žinutes matyti visiems. Vartotojai gali siųsti ir gauti žinutes per „X“ svetainę, SMS arba išorines programas. Nors pati paslauga nemokama, žinučių gavimas per SMS yra mokamas – kainos nustatytos paslaugų tiekėjų.

140 simbolių limitas buvo nustatytas siekiant suderinamumo su SMS žinutėmis. Toks apribojimas į „X“ svetainę atnešė sutrumpinimus, kurie iki tol paprastai buvo naudojami tik SMS žinutėse. Limitas taip pat paskatino nuorodų trumpinimo svetainių naudojimą (pvz., tinyurl.com, bit.ly). Dabar „X“ automatiškai sutrumpina visas nuorodas su savo nuorodų trumpinimo paslauga t.co.

Pagrindiniai „X“ skiriamieji bruožai, nors jie ir prigijo iš interneto pasikalbėjimo kultūros – @ bei # ženklai – buvo įvesti pačių vartotojų ir tik vėliau tapo oficialia „X“ paslaugų dalimi. @ ženklas skirtas atsakyti kitam „X“ naudotojui arba juos paminėti buvo oficialiai įvestas 2007 m. gegužės mėnesį, o # ženklas (grotos) skirtas pažymėti raktažodžius bei temas – žodžių junginiai, kurie rašomi neatskirai – buvo įvestas 2009 m. liepos mėnesį. Pranešimo persiuntimo pasirinktis (angl. *retweet, RT*) taip pat atsirado tik vėliau, 2009 m. lapkričio mėnesį.

## Literatūra

* Hatching Twitter: A True Story of Money, Power, Friendship, and Betrayal

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
# Pjesė

**Pjesė** – draminis literatūros kūrinys, paprastai klasikinio stiliaus, sukurtas pastatyti teatre. Pjesės tekstas būna užrašytas kaip veikėjų dialogai ar monologai, jis skirtas vaidinti, o ne skaityti. Pjesės gali būti skaitomos kaip paprastas grožinis kūrinys, bet jos skaitomos sunkiau už neeiliuotą grožinės literatūros tekstą. Pvz., Dž. B. Šou savo pjeses rašė taip, kad jos vienodai gerai tiktų tiek vaidinti, tiek šiaip skaityti. Pjesėms būdingos remarkos.
# Karinis filmas

1998 m. Steven Spielberg režisuota karinė drama „Gelbstint eilinį Rajaną“ laimėjo 5 Oskarus.
**Karinis filmas** – filmo žanras, kurio dėmesio centre – karas, ypač sausumos, jūrų ir oro karinių pajėgų mūšiai. Šios scenos perteiktos pagal dramos žanrą. Ypač daug karinių filmų sukurta XX a.

Režisieriaus Samuel Fuller teigimu, „karinių filmų tikslas – emociškai ar asmeniškai perteikti žiūrovui karo veiksmą“.

Kariniuose filmuose dažnai rodomos kovų, išlikimo ir pabėgimo, pasiaukojimo scenos, paliečiamos kovos beviltiškumo ir nežmoniškumo, karo poveikio visuomenei temos, moralinės ir žmogiškos karo problemos. Daugiausiai pastatoma karinių filmų, paremtų II pasauliniu karu. Kariniuose filmuose istorijos būna išgalvotos, paremtos biografija arba istorija.

Tokios šalys kaip Kinija, Indonezija, Japonija ir Rusija karinius filmus kuria pagal savo tradicijas, istorinius mūšius ir paliečia tokius žanrus kaip veiksmo, istoriniai ir romantiniai filmai.

Pagrindiniai karinių filmų subžanrai yra šie: dokumentika, komedija, propaganda, filmai apie povandeninius laivus, animacija, anti karo filmai, filmai apie karinius kalinius.

## Šaltiniai

## Literatūra

* Neale, Stephen (2000). *War Films*. Psychology Press. pp. 117–124. ISBN 978-0-415-02606-2. `{{cite book}}`: `|work=` ignoruotas (pagalba)
# JAV vėliava

JAV vėliava
Proporcijos: 10:19
**JAV valstybinė vėliava** sudaryta iš 13 horizontalių juostų (raudonos ir baltos spalvos, viršutinė ir apatinė juostos – raudonos), o kairiajame viršutiniame kampe (*kantone*) yra mėlynas stačiakampis, kuriame išdėstyta 50 baltų penkiakampių žvaigždžių – devynios eilės po 5-6 žvaigždes (prasideda ir baigiasi šešiomis žvaigždėmis).

50 žvaigždžių vaizduoja JAV valstijas, o 13 juostų vaizduoja 13 britų kolonijų, atsiskyrusių nuo Britų imperijos ir sudariusių pradinę JAV valstybę.

## Istorija

JAV vėliava buvo keičiama net 26 kartus nuo pirmo pripažinimo oficialia. Ilgiausiai naudojama buvo 48 žvaigždžių vėliava – net 47 metus. 1959 m. Aliaskai tapus valstija, ją pakeitė 49 žvaigždžių vėliava. Jau kitais metais ją vėl teko keisti 50 žvaigždžių vėliava, JAV valstijai tapus Havajams. Nuo to laiko naudojama dabartinė 50 žvaigždžių vėliava.

* Pirmosios JAV vėliavos
* 48 žvaigždžių vėliava (1912-1959)

**Šiaurės ir Centrinės Amerikos valstybių vėliavos**

|  |
| --- |
|
Antigva ir Barbuda · Bahamos · Barbadosas · Belizas · Dominika · Dominikos Respublika · Grenada · Gvatemala · Haitis · Hondūras · JAV · Jamaika · Kanada · Kosta Rika · Kuba · Meksika · Nikaragva · Panama · Salvadoras · Sent Kitsas ir Nevis · Sent Lusija · Sent Vinsentas ir Grenadinai · Trinidadas ir Tobagas
 Angilija · Aruba · Bermudų salos · Boneras · Britų Mergelių Salos · Gvadelupa · Grenlandija · JAV Mergelių Salos · Kaimanų Salos · Kiurasao · Martinika · Montseratas · Puerto Rikas · Sen Pjeras ir Mikelonas · Terkso ir Kaikoso Salos |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai · Herbai |
# Trečiasis pasaulinis karas

"BADGER" 23 kilotonų branduolinis sprogimas sukeltas Nevadoje 1953 m.

Trečiasis pasaulinis karas dažniausiai siejamas su masiniu branduolinio ginklo panaudojimu.
**Trečiasis pasaulinis karas** – hipotetinis pasaulinis karas, galbūt vyksiantis ateityje. Kitas po Antrojo pasaulinio karo einantis globalus karas, kurio metu gali būti ir plačiai panaudotas masinio naikinimo ginklas.

Trečiasis pasaulinis karas neretai įvardinamas kaip pasaulio pabaiga, nes masinio naikinimo ginklais žmonija gali susinaikinti, sugriauti savo civilizaciją. Tai vienas iš galimų Fermi paradokso paaiškinimų.

Trečiasis pasaulinis karas iš tiesų niekada nebuvo pradėtas, tačiau praeityje būta politinių krizių bei techninių gedimų kuriuos žemiau nurodyti šaltiniai vertina kaip galėjusius šį karą sukelti:

* 1962 m. Karibų krizė (dar žr. Vasilijus Archipovas).
* 1979 m. klaidingas Amerikos NORAD atakos įspėjimo sistemos darbas .
* 1983 m. klaidinga NATO pratybų Able Archer 83 interpretacija (dar žr. Rainer Rupp).
* 1983 m. klaidingas Sovietų Sąjungos branduolinės atakos ankstyvojo perspėjimo sistemos darbas (dar žr. Stanislavas Petrovas).

Kai kurie kiti šaltiniai tokių istorijų pateikia ir daugiau.

## Šaltiniai
# Hadsono upės mokykla

Tomas Koulas (1801−1848),
*Vaizdas nuo Haliokės kalno (Nortamptonas, Masačiusetsas) po audros* arba *Užutekis*, 1836 m.
**Hadsono upės mokykla** (angl. *Hudson River School*) − XIX amžiaus vidurio amerikiečių vaizduojamojo meno judėjimas, kuriuo apibūdinama grupė peizažistų, gyvenusių Niujorke ir iškilusių apie 1850 m. Jų estetinėms vizijoms įtaką darė romantizmas ir tapytojo T. Koulo (1801–1848) kūryba. T. Koulas pats nevaidino jokio organizacinio ar vadovaujamo vaidmens judėjime, tačiau laikomas jo pradininku. Svarbiausiais judėjimo tapytojais buvo Frederic Edwin Church (1826–1900), Albert Bierstadt (1830–1902), Asher B. Durand (1796–1886). Jų paveiksluose vaizduojamas Hadsono slėnis ir jo apylinkės, įskaitant Katskilo kalnus (angl. *Catskill Mountains*), Adirondako kalnus ir Baltuosius kalnus. Hadsono upės mokykla laikoma pirmuoju grynai amerikietišku dailės judėjimu.

## Šaltiniai

* Kevin J. Avery, The Metropolitan Museum of Art, 2004 m.
* Encyclopaedia Britannica